VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
VALÓSÁG ÉS ÉRTÉK
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KIBÉDI VARGA SÁNDOR : <strong>VALÓSÁG</strong> <strong>ÉS</strong> <strong>ÉRTÉK</strong> — Az ismeretelmélet és értékelmélet alapproblémája<br />
A szubjektivizmus és objektivizmus kritikája azonban ez eredmény negatív megállapításain túl is vezetett,<br />
midőn az érték fogalmában rámutatott a hiányzó világtényezőre, mely a valóság világi felét világegésszé<br />
egészíti ki. Valóság és érték a filozófia két ősfogalma, melyek a filozófia Egészének, a mindenségnek<br />
kereteit megjelölik. Minden, ami világunkat alkotja, vagy valóság, vagy érték. Ha tehát az előbbiekben a<br />
filozófia alapproblémájául a világegész meghatározását ismertük fel, akkor most e problémát a valóság és<br />
érték viszonyának kérdésében foglalhatjuk össze és juttathatjuk a tudomány számára megválaszolható<br />
kifejezésre. Mert a tudomány a világot, mint differenciálatlan egységet nem képes magáévá tenni. Aki a<br />
tudás fájának gyümölcséről szakít, az elhagyja az ősi egységet s mindíg az Egyiket és a Másikat is kell<br />
gondolnia, az egyiket a másik által kölcsönösen meghatározva. Ez gondolkodásunk alaptörvénye, melyet<br />
Rickert a heterologikus vagy heterotetikus princípium névvel jelöl meg. 10<br />
A valóság és érték problémájának filozófiai jelentősége ezek után tisztán áll előttünk. Bennük világunk<br />
semmi másra vissza nem vezethető alapjelentései jutnak kifejezésre, melyek minden magyarázat<br />
előfeltételei. A filozófia alapproblémája a valóság és érték jelentéseinek tisztázása és egymáshoz való<br />
viszonyuk felderítése. A probléma természetesen oly régi, mint a filozófia maga, ha ezen név alatt és ilyen<br />
formában csak újabban is lett tudatossá. Az újkor filozófiájában Kant volt az, ki a van és kell különbségét<br />
legélesebben kidolgozta, és világnézete középpontjába állította. A magyar filozófiában Böhm Károlyé a<br />
dicsőség, hogy a probléma alapvető jelentőségét nemcsak teljes mértékben felismerte, hanem egy hatalmas<br />
és mélyen átgondolt rendszer keretében, eredményeivel a külföldi kutatást is sokban megelőzve, juttatta<br />
kifejezésre. Eredményeikkel részletkutatásaink folyamán fogunk megismerkedni. Ezért most halasztás nélkül<br />
belekezdhetünk a részletes vizsgálódásokba, melyeket az ítéletek vizsgálatával kell megkezdenünk. Erre két<br />
okunk van. Először, mert a filozófiának Kant óta különös kötelessége, hogy munkája kezdetén megvizsgálja<br />
azokat a szerkezeti formákat, melyekben a kutatás tartalma megjelenik, nehogy eszközei által elérhetetlen<br />
feladatok megoldására vállalkozzék. A tudomány szerkezeti alapformája pedig az ítélet, melyre a többi<br />
szerkezeti formák is visszavezethetők. Másodszor, mert az ítélet vizsgálata magától rávezet úgy a valóság,<br />
mint az érték problémájára. A valóság és érték problémája, mint tudományos probléma a tudomány<br />
szerkezeti formáiban, tehát e formákból kiindulva érhető el.<br />
10 Rickert: System. I. 59. l. stb.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006 - 7 -