KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
3.4. A rendszerváltozás ideje. A kilencvenes évek lehet ségei címszavakban az alábbi módon foglalhatók<br />
össze. Rendkívüli érdekl dés, igen jó feltételek a befogadó irányából, útkeresés és a kihagyott lehet ségek<br />
a magyar kulturális politika részér l. A kiadók (melyek korábban nehezen „álltak kötélnek”) a korábbiakhoz<br />
képest igazán rendkívüli érdekl dést mutattak a magyar irodalom iránt. Karrierek folytatódtak: Esterházy,<br />
Nádas (az els irodalmi díjas: a legjobb külföldi könyv díja, 1994), Bari Károly, Lakatos Menyhért, Karinthy<br />
Ferenc, Áprily Lajos, Csáth Géza, Tormay Cecil, Zilahy Lajos, Földes Jolán, Füst Milán, Szerb Antal,<br />
Szentkuthy Miklós, a klasszikusok újabb kiadásai (gyakran hosszú id után), mint Arany János, Jókai Mór,<br />
Ady Endre, Babits Mihály, Kosztolányi Dezs , Krúdy Gyula, Radnóti Miklós, Mikszáth Kálmán, Móricz<br />
Zsigmond, Németh László, Karinthy Frigyes, Márai Sándor. Márai újabb franciaországi karrierje tehát<br />
mintegy nyolc-tíz évvel el zte meg „világméret ” újrafelfedezését.<br />
A kilencvenes évek elején több olyan új kiadó is született, illetve fogott a magyar irodalom kiadásába,<br />
melyek nemcsak hogy érdekl dtek a magyar irodalom iránt, hanem arra specializálódtak, „abból akartak<br />
megélni”. (In Fine, Éditions Ibolya Virág, Éditions Viviane Hamy, Phébus, Actes Sud… Közülük, mint fentebb<br />
említettem, csak azok maradtak meg, illetve maradtak versenyképesek, amelyeknek sikerült több lábra<br />
állniuk.)<br />
Ebben az id szakban a magyar könyvek iránti érdekl dés els látásra meglep formákat is öltött,<br />
sokrét bb volt, mint gondolnánk: voltak kiadók, amelyek magyar klasszikusok (regény), magyar mesék,<br />
magyar gyermekkönyvek, s t, magyar krimik, vagy éppen képregények kiadására kértek javaslatokat.<br />
Kell képpen ügyes, kidolgozott támogatási rendszerrel az elértnél sokkal jelent sebb eredményekhez<br />
lehetett volna eljutni. Így, az irodalom számára a kilencvenes évek rendszerváltó id szaka egyben a<br />
kimaradt lehet ségek id szaka is volt.<br />
3.5. Ezredforduló ideje: a különböz irányokból érkez impulzusok ekkor kezdték igen szerencsésen<br />
er síteni egymást. Az kulturális külpolitikai offenzívába fogott magyar kormányzat jól használta ki a kínálkozó<br />
lehet ségeket (Frankfurt, Brüsszel, Franciaországi <strong>Magyar</strong> Év, Olaszországi <strong>Magyar</strong> Év, Nagy-Britanniai<br />
<strong>Magyar</strong> Év, <strong>Hollandiai</strong> <strong>Magyar</strong> Évad), az els magyar irodalmi Nobel-díj adta lendület, s a további díjak sora,<br />
továbbá az uniós csatakozás felgyorsulásának id szakában érzékelhet igen pozitív érdekl dési mutatókat<br />
hozó id szakát „már nem hagytuk ki.”<br />
Eszerint tehát a két nagy – más és más okból részlegesen kihasznált – lehet ség után a harmadik, az<br />
uniós belépéshez köt d kapcsolódás végre sikeres volt. Számomra ennek szimbólumaként maradt meg a<br />
„Libération” egyik, Szabó Magda Femina-díját követ en megjelent, az írón alkotásait elemz egész oldalas<br />
cikkének a hibátlan tipográfiája: a csupa nagybet s címben (s ezt csak az tudja értékelni, aki hozzászokott,<br />
hogy az ilyesmi francia nyelvterületen milyen ritka ajándék…) helyesen írták a neveket. Szóval, az<br />
ezredforduló els éveire visszakerült nevünkre az ékezet…<br />
(Párizs – Szeged)<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 72 -