KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
El ször a n k többsége annyira szégyellte azt, ami velük történt, hogy még az édesanyjuknak sem<br />
akartak arról beszélni. Most pedig hosszú évtizedek hallgatása után, akik még életben maradtak, azok<br />
bedübörögtek a kompenzálást ígér k ajtaján és minden szégyenkezés nélkül bejelentették igényüket.<br />
Általában a világ karikaturistáinak az a feladata, hogy bár egy kicsit felnagyítva, de rátapintsanak<br />
bizonyos dolgokra, mely jellemz a nem mindennapi, vagy el z leg nem karakterisztikus életszemléletre. Ez<br />
lehet egy személy, társulat vagy egy meghatározott kisebb vagy nagyvilági közösségnek kipellengérezése.<br />
A kínai karikaturistákat Mao alatt elnémították és csak egynémelyikük tehetségét használták fel<br />
propagandaplakátok készítésére. Deng Xiaoping jóvoltából azok a karikaturisták, akik a borzalmas<br />
kitelepítésük alatt nem haltak meg, hanem visszatértek, most egy bizonyos szabadsággal élcel dhetnek. Az<br />
egyik ilyen karikaturista a következ képpen mutatta be a kínai n k változó világát. Az els kínai forradalom<br />
után, 1912-ben sok kínai n apáca akart lenni. A kommunista forradalom (1949) és azt követ „Kulturális<br />
Forradalom” alatt a n k álma volt párttitkárhoz menni feleségül, vagy maguk is a Kommunista Párt helyi<br />
titkárságára áhítoztak. Amikor pedig Deng meghirdette a „Kapitalista Utat” és kijelentette, hogy nem szégyen<br />
gazdagnak lenni, a n k azonnal bankárhoz akarnak menni feleségül vagy maguk is bankárok akarnak lenni.<br />
A Ming periódusban írott és nagyon populáris opera témáját is a karikaturisták felhasználták a szociális<br />
paródiájuk kifejezésére. Az eredeti téma szerint egy titkos szerelem alakult ki egy szegény fiatal tudós és<br />
egy gazdag földesúr leánya között. A szolgálólány közvetítésével jutottak el egymáshoz szerelmes leveleik,<br />
amíg nagy viszontagság után végre egybekelhettek. Ezt a történetet a megváltozott „market szocializmus”<br />
szellemében az egyik karikaturista úgy fejezte ki, hogy a szerelmes levél helyett a cselédlány átadja az<br />
úrn je kérd lapját. Ebben a levélben a hölgyecske nem a soha meg nem sz n halálos szerelmér l<br />
biztosítja a férfit, hanem a férjnek kiszemelt egyén bankszámla tartalmáról érdekl dik.<br />
Miel tt azonban a külföldi, még bátortalan beruházók, a nyitott kaput kihasználták, szerették volna a nép<br />
vásárló erejét megvizsgálni. Ezt a törekvést akkor Sichuan Kormányzója, Zhao Ziyang azonnal megértette<br />
és életbe léptette a tartományában, majd az egész Kínára kiterjed „Felel s Mez gazdasági” rendszert.<br />
Ebben a fölm velési újításban a parasztoknak használatra visszaadott földön a termelés hozamából kellett<br />
fizetniük a föld használati díjáért és a többlettermelést a szabad piacon értékesíthették. A másik fontossága<br />
ennek a rendszernek pedig az volt, hogy a termelést összekapcsolták a feldolgozással és az értékesítéssel,<br />
mely szintén hasonlított a kapitalista gazdasági módszerre. Többen támadták a régiek közül, de ennek a<br />
szisztémának a védelmére a Beijing Review 1980 augusztus 4. száma ezt a módszert „szocialista profitnak”<br />
hívta, mert ez a hozam szerinte nem MAGÁNT KE. (Private Capital). Húsz évvel kés bb viszont ez a<br />
magyarázat már idejét múlta. Nemrégen bekerült Kína alkotmányában a magánt ke védelmér l szóló<br />
módosítás.<br />
Ezt megel z en már 1980 óta Kína elérte a legnagyobb létszámot számláló agrárlakosság<br />
vásárlóképessé tételét. Ezt látva a külföldi t ke egymást félrelök igyekvéssel rohant a kínai lehet ségeket<br />
kihasználni.<br />
A gazdasági együttm ködésben el ször élen jártak a japánok. Így a háború alatti ellenségb l üzlettársak<br />
lettek. Ezt követték a németek. A volt óriás plakátokon, azel tt Mao Zedongnak a „nagy tanítónak” kis vörös<br />
könyvecskéjéb l vett idézetek árasztották el a vidéket és a városokat. Ebben a megváltozott légkörben<br />
viszont a Mao idézetek helyett a Hitachi televízió valamint a Gründig rádió reklámjai jelentek meg. Majd<br />
minden amit gondoltak, hogy az egy milliárd és kétszázmilliót számláló nép meg tud venni, az mind<br />
reklámaikon bemutatásra került. Jeneleg már az EU is megindította Kína fele való üzleti vállalkozásait.<br />
A televízióban el ször csak minden óra végén engedtek öt perc hirdetést. Most pedig a nyugati mintára<br />
telet zdelik a televíziót hirdetésekkel. El ször a TV szerkeszt i kényesen vigyáztak arra, hogy szexuális<br />
képek ne kerüljenek a képerny re. 1985-ben egy német hírdet vállalat felkért, hogy legyek m vészeti<br />
elbírálója a Shanghai-i TV-ben bemutatandó Mercedes Benz kocsiról készült videoszalagnak. Én kínosan<br />
vigyáztam arra, hogy szexi dámák, ahogy nyugaton szokták az autókat bemutatni, rá ne kerüljenek a<br />
videoszalagra. Amikor a próbavetítést a Shanghai-i TV állomásnak bemutattuk, csak azt kifogásolták, hogy<br />
amikor a nagyon csinos hölgy a kocsiból kilépett, akkor egy kicsit a térden felül csúszott fel a ruhája. Így azt<br />
ki kellett vágni.<br />
A market szocializmussal ez is megváltozott. Manapság nem nagyon lehet látni Kínában hirdetést,<br />
amelyben egy kis szexre való utalás ne lenne. De a TV programok is nagyban szexuálisan orientálódnak. A<br />
rock zene átvétele, még a reform lelk Deng Xiaoping-ot is megingatta, és ez az új áramlatot „Kulturális<br />
Szennyez dés”-nek hívta. A kapitalista meggazdagodást félreért k nem tisztelve a szerz i jogot,<br />
milliószámra másoltak video- és zene szalagokat és azokkal elárasztottak Kínát. Az amerikai kormány<br />
hivatalosan tiltakozott ez ellen a kalózkodás ellen és követelte, hogy az illegálisan lemásolt anyagot a kínai<br />
kormány szervei semmisítsék meg. Ez kapóra jött Deng embereinek, akik ezt az anyagot maguk is kulturális<br />
szennyez désnek tartották. Nagy szorgalommal estek neki, még bulldózerokkal is elsöpörni a „kulturális<br />
kalózok” másoló laboratóriumait és azok raktárában felhalmozott áruit. Ha ezt a munkát nem amerikai<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 52 -