KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
Lengyel Alfonz<br />
Kína mindent romboló Kulturális Forradalma utáni gazdasági és<br />
kulturális fejl dés<br />
El zmények<br />
A Sun Yat Sen forradalma 1912-ben csak a Császársággal járó terheket oldotta meg, de új nehézségeket<br />
is rakott a kínai nép vállaira. A japánok elleni háború a nemzetieket és a kommunistákat egy táborba hozta.<br />
A háború befejezése után pedig Mao Zedong kirobbantotta a polgárháborút, mely teljesen tönkretette Kína<br />
gazdasági erejét. Így érkezett el Kína 1949–ben a kommunisták gy zelméhez. Ez a Mao által vezetett<br />
marxista-leninista rendszer egy olyan gazdasági formulát akart bevezetni Kínában, ami nemcsak a<br />
Szovjetunióban, de egyetlen egy kommunista csatlós államban sem sikerült.<br />
1950 és 1976 között a föld megm velésére, mely egy agrárállamban a legfontosabb, különféle metódust<br />
alkalmaztak, de egyik sem bizonyult használhatónak. Követve a szovjet tanácsot, ugyanúgy mint<br />
<strong>Magyar</strong>országon, valamint a többi Varsói Szerz désben lév országokban is, el ször a nagybirtokokat<br />
szétosztották a kisparasztok között. Ezután, amikor látták, hogy a mez gazdaság haldoklik, akkor<br />
termel szövetkezetekbe kényszerítették a gazdákat. Az eredmény - mindenütt ahol ezt a rendszert<br />
kényszerítették a gazdákra, így Kínában is - éhínséghez vezetett.<br />
Kínában, a haldokló mez gazdaságot az ipari fejl déssel kísérelték megfejelni. Így kitalálták 1958-ban a<br />
„Nagy Ugrást El re” (Great Leap Forward) nev kísérletet, mely szintén kátyúba vitte Kína teljes gazdasági<br />
erejét. Ekkor utasították ki Kínából a kínai barátaikkal együtt a Szovjet tanácsadókat. Ezzel Kína a<br />
kommunizmusnak olyan utjára lépett, ami már kínai sajátosságokkal rendelkezett. Egyébként Kína az egész<br />
történelme során, ha át is vett a külföldt l valamit, azt átalakította a kínai karakterisztikára. Így vette át Kína a<br />
buddhizmust is a Keleti Han Császárság idején (Kr.u. 67). Ennek az emberi megváltásra alapozott vallásnak<br />
Indiából való beáramlása után, a kínaiak azt a Zen Buddhizmus néven átalakították, és adták tovább<br />
Japánnak.<br />
A kommunisták gyorstalpalón készült diplomával rendelkez „Káderokkal” adminisztráltak, valamint a<br />
Marxista- Leninista ideológiából az „osztályharcot” is átvették. Ekkor az általuk megbízhatatlannak min sített<br />
intellektueleket fokozatosan félreállították, sanyargatták és az úgynevezett „Nagy Kulturális Forradalom” alatt<br />
még az akkor megmaradottak nagy részét is kiirtották. Mao halála után pedig ugyanabban a városban<br />
(Yan’an Fórum), amelyben Mao 1949-ben kihirdette az osztályharcot, Deng Xiaoping bejelentette, hogy az<br />
intellektueleket a kommunista káderekkel egy szintre kell emelni. Deng ezen híres beszédével Kínában<br />
megsz nt az osztályharc, és lassan de biztosan kialakult a MARKET SZOCIALIZMUS. Huszonöt évvel<br />
kés bb pedig a kínai alkotmányba került a magántulajdon védelme, melyet 2004. január 1-én a Kínai<br />
Kommunisták Központi Bizottsága megszavazott. Ez a Kínai Alkotmányt módosító határozat végs<br />
megszavazást nyert a Kommunista Párt X. Kongresszusán.<br />
1980 június 2-án jelent meg a Beijing Review-ben a market orientálású rendszer fontosságáról szóló cikk.<br />
Ebben határozottan kijelentették, hogy ez nem jelenti a „kapitalizmus” elfogadását. Ennek bizonyítására<br />
marxista frazeológiát használtak, például: A „kapitalista versengést” a jobb szolgáltatás elérésére „szocialista<br />
versengésnek” titulálták. Kevesebb mint húsz év múlva ez a kérdés már fel sem merült. El ször a<br />
„versengést” az állami vállalatoknál gondolták fontosnak. De kés bb belátták, hogy inkább adják bérbe a<br />
hasznot nem hozó gyárakat a külföldieknek, mert az államnak sem pénze, sem munkaereje nincs a<br />
tönkremen gyárak közötti versengés lebonyolítására.<br />
A Mao gazdasági sikertelen kísérletezése alatt az élelmiszer el állítása helyett a parasztokat<br />
kényszerítették gyapot termesztésére, de nem biztosítottak nekik sem helyi, sem világpiacot. A földm vel<br />
parasztokat közmunkára is kötelezték, mely szintén a mez gazdaság kárát idézte el . Kínát a középkori<br />
állapotokba taszították, mely a külvilággal való kapcsolatok megszakítását is maga után vonta.<br />
Az angolok, már 1949-ben elismerték „Vörös” Kínát. Az angol kormánynak ezt azonnal meg kellett tennie,<br />
mert ahogy a kínai kommunisták Tibetbe is behatoltak, fél volt, hogy Hong Kong-ot is elfoglalják. Deng<br />
Xiaoping javaslatára Hong Kong beolvasztása az anyaországba jóval kés bb, angol–kínai diplomáciai<br />
megegyezésre, Deng zseniális „Egy Ország Két Szisztéma” alapján meg is történt. A kínai kommunisták<br />
beleegyeztek, hogy Hong Kong 50 évig „kapitalista” maradjon. A „Market Szocializmus” lényegében csak<br />
abban különbözik Hong Kong „kapitalista” szisztémájától, hogy amíg az anyaországban egypártrendszer<br />
van, Hong Kongban a vezetés a többpárt rendszeren alapszik.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 50 -