KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
szektor azonban mindenképpen egy kitörési lehet séget jelent a lakosság egy részének. S figyelembe véve azt,<br />
hogy India most már 1 milliárd feletti lakosságának 53%-a 25 év alatti, nem nehéz kitalálni, hogy az indiai<br />
fels oktatásnak valamint az IT szoftver és szolgáltató szektornak még évtizedeken keresztül lesz b ségesen<br />
humán er forrás utánpótlása...<br />
4. Konklúzió<br />
Panta rhei – tanította Herakleitos, s ez nagyon is igaz a mi XXI. századunkra. Jelenünkben egy nagylépték<br />
civilizációs mozgásnak vagyunk tanúi, amelynek során Ázsia két si civilizációja a maga módján próbálja a<br />
mérleg nyelvét maga felé kimozdítani. Bízom benne, hogy el adásomban sikerült rávilágítanom arra, hogy a<br />
látszat ellenére itt nem pusztán gazdasági folyamatokról van szó, hanem valóságos és mély civilizációs<br />
mozgásokról.<br />
A Nyugat ötszáz évvel ezel tt egy olyan fejl dési pályán indult el, amelynek betet zése a XX. századra<br />
kialakult nemzetközi politikai-katonai, gazdasági rendszer. Ez a rendszer teljesen nyugati alapú, amely<br />
jellemz je gazdasági téren az integrált globális – transznacionális – gazdasági rendszer, amelybe az elmúlt<br />
évtziedek során Ázsia két nagyhatalma révén a térség próbál bekapcsolódni.<br />
Az igazi nagy civilizációknak van egy hullámzási tulajdonságuk. Érdekes elgondokodni azon a<br />
megfigyelésen, amely Lin Yutang 1935-ben megjelent ’Mi kínaiak’ cím könyvében olvasható: „Mert a<br />
szembeszök tény az, hogy a kínai történelmet kényelmesen föl lehet osztani nyolcszáz éves ciklusokra.<br />
Minden ciklus egy rövidélet és katonailag er s dinszatiával kezd dik, mely évszázados bels viszályok után<br />
egyesítette Kínát. Erre négy- vagy ötszáz esztendei béke következik, egy dinszatia-változással, amit több<br />
háborús hullám követ s ezeknek eredményeként a f városa hamarosan Északról Délre költözik. Aztán egyre<br />
er sböd elszakadás és vetélkedés Észak és Dél között, majd idegen uralom s ezzel véget ér a ciklus.<br />
Aztán a történelem megismétli önmagát, Kína ismét kínai uralom alatt egyesül és a kultúra felvirágzik. ...<br />
Ezek a ciklusok így követik egymást: 1. a Ch’in a Hat dinasztia végéig és a tatár betörésig (Kr.e. 221 - Kr.u.<br />
588) kb. 830 év; 2. a Sui dinasztiától a mongol betörésig (589-1367), kb. 780 év, 3. a modern ciklus a Ming<br />
dinasztiától máig, még nem teljes ciklus, de az eltelt hatszáz esztend bámulatos h séggel alkalmazkodott a<br />
megel z ciklusok mintájához. Az ötszáz éves béke, amelyet a Ming és Mandzsu dinasztiák alatt élveztünk,<br />
a szabályos id ben végetért s az 1850-es évekbeli Taiping-lázadással, amely a bels háborúk els nagy<br />
hullámát képviselte, eljutottunk a rendeytlenségek és bels harcok fokozódásának korához, ez pedig idáig<br />
annyiban felelt meg a hagyományoknak, hogy a f várost 1927-ben Pekingb l Nankingba helyezték át.” 23<br />
Ebbe a leírásba kísértetiesen passzolnak a legújabb kor eseményei: kezdve a Mao Zedong-alapította újabb<br />
dinasztiával, mely er s katonai hatalommal egyesítette Kínát egészen a jelenlegi Hu-Wen vezetésig, amely<br />
már a negyedik generáció s közben a következ generáció már készül a hatalom átvételére... Ezek a<br />
vezet generációk tisztában vannak azzal, hogy a következ évtizedekben komoly bels és küls stabilitásra<br />
van szükségük, hogy a reformokat végrehajtsák, s ezáltal meger s djenek gazdaságilag, katonailag,<br />
politikailag.<br />
Minden jel arra mutat, hogy Kína most a feljöv hullámon lovagol. Az igazi kérdés persze az, hogyan fog<br />
a Nyugat és a többi civilizáció (gondolok itt els sorban az Iszlámra) ehhez a meger s d Ázsiához<br />
viszonyulni. Egy dolog biztos: a f leg Nyugat-Európában mai napig dívó imperialista gondolkodást el kell<br />
felejteni. Tudomásul kell venni, hogy egy civilizációnak sincs örökbérlete a paradicsomba. Természetesen<br />
rengeteg a bizonytalasági tényez . Kína és India reformfolyamatát megzavarhatják bels és küls tényez k.<br />
Ha azonban e két ország hatalmas méretét, lakosságát és vezet inek min ségét figyelembe vesszük, akkor<br />
sokkal nagyobb valószín sége van egy sikeres fejl désnek, mint az anarchiának. S ennek igen komoly<br />
kihatása van s egyre inkább lesz számunkra.<br />
Az új helyzetben nem rövidtávú akcióprogramra van szükség, hanem inkább arra, hogy stratégiailag kell<br />
újragondolnunk egész helyzetünket. Nyugat-Európában el kell(ene) újból gondolkodnunk saját civilizációnk<br />
alapértékein, át kell(ene) értékelnünk társadalmi, politikai, vallási rendszerünket. Jobb lenne ezt most<br />
megtenni, mint az összeomlás szélén. Mindenekel tt fel kell(ene) hagynunk ezzel a panem et circenses<br />
mentalitással, át kell(ene) értékelnünk a kreativitást és teljesítményt gúzsba köt jóléti állam feudális<br />
rendszerét és az egalitarista demokratikus politikai rendszert, alapvet en kell(ene) megreformálnunk<br />
középszer ségre nivelláló oktatási rendszerünket, újra jelentéssel kell(ene) ellátnunk vallási világunkat.<br />
Tavaly azzal fejeztem be el adásomat, hogy minden egyes civilizációnak csak akkor lehet sikere, ha<br />
komoly filozófiai bázissal rendelkezik, amelyre civilizációs önértéktudatát építheti. Ilyennel rendelkezik<br />
23 Lin Yutang: Mi kínaiak. Révai, 1943, pp. 44-45. (fordította Benedek Marcell). A könyvnek megjelent 2002-ben a<br />
Tericum-nál egy újabb fordítása, amelynek min sége véleményem szerint messze elmarad a Benedek Marcell<br />
fordításáétól.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 37 -