KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
„Az Egyesült Államok megoldotta a kanti paradoxont az európaiak számára. ... Az Egyesült Államok kívülr l<br />
biztonságot nyújt az európaiak számára, ezáltal azzal egy európai nemzetek feletti kormánynak nem szükséges<br />
foglalkoznia. Európának nincs szüksége [katonai] hatalomra a béke megteremtésére és meg rzésére.” 20 Ezt a<br />
kínaiak nagyon jól tudják s ez lehet séget biztosít számukra, hogy a sokkal egyszer bb kapcsolatot, amely ket<br />
az EU-hoz köti kijátszák az amerikaiakkal szemben, ha azt jónak látják.<br />
3. A szürkeállomány hatalma – az indiai szoftver és szolgáltató szektor feljövetele<br />
Vessünk most egy néhány pillantást Indiai sikerágazatára, a szoftver és szolgáltató szektorra. India esete sok<br />
hasonlóságot, de ugyanakkor nagyon sok különböz séget is mutat Kínával szemben. Indiában is, Kínához<br />
hasonlóan, a Szovjetunió bukása idején kezdett a politikai vezetés a gazdasági nyitáshoz (1991-ben Manmohan<br />
Singh vezetésével, aki akkor pénzügyminiszter volt, jelenleg miniszterelnök) és a világgazdaságba való<br />
integrálódáshoz. Míg Kína a fizikai termékek piacán vált a világ termel üzemévé, addig India számára az<br />
információs technológiai forradalom teremtett új lehet ségeket, vagy pontosabban: India versenyel nyét többek<br />
között az Internet-forradalom által tudta/tudja kihasználni. Mir l is van szó? Arról, hogy az információtechnológiában<br />
végbemen fejl dés lehet vé tette a szolgáltatások terén az államközi nagyméret<br />
kereskedelmet. 20 évvel ezel ttig szinte elképzelhetetlen és lehetetlen lett volna az, hogy egy cég napi szinten<br />
szolgáltatásokat ’vásároljon/használjon’, amely szolgáltatást mondjuk a világ másik végén állítják el . Ha valaki<br />
még mindig azt hiszi, hogy ez utópia, akkor szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy ez a mindennapi munkám<br />
része, már 3-4 éve.<br />
Mi tehát India titka? A titok nagyon ’egyszer ’: a kim velt szürkeállomány. A számítástechnika ugyanis<br />
komoditássá vált (lásd Táblázat 1), lehet vé téve nagy távolságra él emberek számára a szolgáltatások<br />
létrehozásást.<br />
Számítástechnika költsége 1970 1999<br />
1 MHz feldolgozási teljesítmény<br />
1 megabit tárolókapacitás<br />
1 billió átküldött bit<br />
7.601<br />
5.257<br />
150 000<br />
Forrás: Pam Woodall, “The New Economy: Survey” The Economist, 23 September 2000, p.6, Chart 1.<br />
Táblázat 1: A számítástechnika csökken költsége (US dollárban)<br />
A makroökonómiai keretet az indiai kormány 1991-es gazdasági nyitása adta meg, aminek keretében az<br />
addig szinte teljesen zárt és központilag irányított gazdaságot alaposan megreformálták: devalválták a rúpiát,<br />
csökkentették a hazai termel k állami támogatását, s privatizáltak néhány állami céget. Ami szinte a legnagyobb<br />
hatást érte el az az volt, hogy megsz ntették a cégek kvázi állami irányítását (ún. „licence raj” rendszert). Az<br />
országnak ugyanis addig is sok olyan tulajdonsága volt, amely szolid alapot biztosított volna egy jól m k d<br />
piacgazdaságnak, úm. magáncégek, demokratikus kormány, nyugati könyvelési módszerek, t zsde, széleskör<br />
angol nyelvtudás, magas színvonalú természettudományos és m szaki iskolák. Az egész gazdaságot<br />
azonban megfojtotta a mindenhol jelenlev bürokrácia. A reformok lényege az volt, hogy felszabadították az<br />
indiaiak kreatív erejét. Az 1,8 millió indiai ugyanis, akik az Egyesült Államokba emigráltak az ország egyik<br />
legsikeresebb emigráncs csoportját képezik.<br />
A reformok tehát reményt jelentenek mindazoknak, akik természettudományos vagy m szaki<br />
végzettségre tudnak szert tenni. Az indiai fels oktatás ugyanis világszinten ’termel’, úgy mennyiségileg, mind<br />
min ségileg. Mennyiségét tekintve az Egyesült Államokkal és Kínával összemérve a következ eredményt<br />
kapjuk (lásd Táblázat 2).<br />
20 Robert Kagan: Of Paradise and Power. America and Europe in the New World Order. Alfred A. Knopf, New York,<br />
2003. pp. 57-58.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 35 -<br />
0,17<br />
0,17<br />
0,12