KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
b) Gyengeségek<br />
Alapvet en két gyenge pontot lehet megnevezni, amely a kínai vezetés számára nagy fejfájást okoz, s e két<br />
probléma ráadásul össze is függ egymással. Az egyik a növekv jövedelmi szintkülönbség és munkanélküliség,<br />
a másik a pénzügyi szektor törékenysége.<br />
Ami az els t illeti, egyértelm a városi-falusi lakosság életszínvonalnövekedése közötti strukturális különbség.<br />
Kína lakosságának 60-65%-a lakik vidéken, ami kb. 800 millió embert jelent. Wen Jiabao miniszterelnök 2004ben<br />
elismerte, hogy míg a falusi lakosság jövedelme 4%-al n tt 2003 folyamán, addig a városi lakosságé 9%kal.<br />
A kínai statisztikák szerint ez az olló a 90-es évek eleje óta van jelen. Ennek következtében a falusi lakosság<br />
milliói próbálnak városon szerencsét próbálni, ami óriási nyomást gyakorol a városokra. A központi kormányzat<br />
kiemelten kezeli az elmúlt id ben az elmaradottabb nyugati vidékek, illetve a vidék fejlesztését, ennek ellenére a<br />
városi munkanélküliség n . A probléma súlyosságát mutatják ismét az adatok: a kínai munkaügyi minisztérium<br />
szerint 2004-ben 24 millió új állásra lenne szükség, hogy a munkaügyi helyzetet ellen rzés alatt lehessen<br />
tartani. Nem véletlen, hogy a kormány nem hajlandó a yuan árfolyamának változtatására, hiszen a legfontosabb<br />
számára az (olcsó) export fenntartása.<br />
A másik a pénzügyi szektor kezdetleges állapota. A rossz hitelek tömege összenyomhatja Kína<br />
bankrendszerét s ezáltal az egész gazdaságot. A rossz hitelek összegét $384-864 milliárdra becsülik (a kintlev<br />
hitelek minteg 35-50%-a), ennek a felszámolása kb. $600 milliárdot emésztene fel (a GDP ±40%-át) s ennek a<br />
m veletnek az id tartamát 8 és 21 év közé teszik. 18 A rossz hitelállomány mennyisége óriási rizikót jelent, mert a<br />
bankrendszer összeomlása nélkül is el bb vagy utább lehetetlenné teszi a gazdasági növekedést; a<br />
kormányzatnak elfogy a pénze, s a bankoknak is egyre kevesebb készpénzük lesz a profitábilis cégek<br />
finanszírozására. Továbbá, négy év múlva szabad lesz a külföldi bankoknak is versenyezniük Kínában, ami azt<br />
jelenti, hogy óriási globális bankok (úm. Citibank vagy HSBC) lefölözhetik a piacot, ami által az állami tulajdonú<br />
bankok még rosszabb helyzetbe kerülhetnek. A probléma nem megoldhatatlan, ami Kína kismérték állami<br />
eladósodásának köszönhet . De minél tovább vár Kína, annál magasabb lesz a számla. Fred Hu, a Goldman<br />
Sachs Hong Kong-i igazgatója szerint: ’Kínának van lehet sége arra, hogy ezt a problémát metodikusan<br />
megoldja’. 19 A dilemma abban van, hogy a gazdasági növekedés lelassul, ha a bankok és az állami tulajdonú<br />
vállalatok problémáját nem oldják meg, de ennek megoldása a munkanélküliség növekedéséhez vezet.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 34 -<br />
* * *<br />
Ezek voltak eddig a számszer síthet tények. Nézzük meg ezek után a helyzetet egy tágabb nemzetközi<br />
kontextusban. Az els fontos észrevétel az, hogy Kínának óriási külkereskedelmi aktívája van az Egyesült<br />
Államokkal és az Európai Unió több tagjával szemben, de gyakorlatilag ugyanakkora külkereskedelmi<br />
deficittel rendelkezik (összességét tekintve) gyakorlatilag az összes ázsiai országgal szemben. A kínai<br />
külkereskedelmi mérleg gyakorlatilag egyensúlyban van (több száz milliárd dolláros külkereskedelmi<br />
forgalom mellett $20 milliós volt a hiány 2003-ban.) Mit jelent ez? Azt, hogy Kína gazdaságilag integrálja<br />
Észak- és Délkelet-Ázsia nagy részét, amit Kenichi Ohmae menedzsment-guru el is keresztelt ’Kínai<br />
Egyesült Államok’-nak. Kína Dél-Korea legnagyobb kereskedelmi partnerévé vált, a japán exportnövekedés<br />
80%-át Kína biztosította, s Kína kulcsfontosságúvá vált vált az ASEAN–országok (Association of Southest<br />
Asian Nations) számára (2003 els 11 hónapjában az ASEAN-országok és Kína közötti kereskedelem erérte<br />
az $69,78 milliárdot). Ezáltal Kína az ázsiai térség motorjává és összeköt kapocsává vált, s ezáltal s ezen<br />
keresztül meghatározó tényez je a világgazdaságnak.<br />
A második fontos észrevétel az Egyesült Államokkal való viszonyt illeti. El ször fordul el a második<br />
világháború óta, hogy a világ legnagyobb gazdasági hatalmának olyan jelent s gazdasági partnere van, amelyik<br />
nem közeli barátja vagy szövetségese. Az amerikai-kínai viszony már most nagyon összetett s még<br />
összetettebbé fog válni. Kína az Egyesült Államok számára egyszerre partner és versenytárs, már ami a<br />
gazdasági kapcsolatokat illeti. Sokak számára azonban az is világos, hogy az amerikai adminisztrációk számára<br />
az igazi fejfájást Kína növekv stratégiai-katonai hatalma jelenti. Számukra az igazi kérdés nem is állások<br />
elvesztése, profit vagy kereskedelmi deficit, hanem az a tény, hogy a b vül gazdasági kapcsolatok mennyire<br />
segítik el Kína gazdasági s ezáltal politikai-katonai erejét. Ebben a nagy stratégiai játékban Kínának úgy néz ki,<br />
hogy van egy óriási üt kártyája: az ugyancsak b vül s szinte kizárólag gazdasági vonalon mozgó kapcsolata<br />
az Európai Unióval. Az utóbbi kereskedelmi tömb ugyanis azáltal, hogy az USA kívülr l biztosítja a politikaikatonai<br />
status quo-t, letett mindenféle stratégiai aspirációról. Amint azt Robert Kagan megfogalmazta:<br />
18 Forrás: Standard & Poor’s.<br />
19 Mark L. Clifford: Caught In Quicksand? In: BusinessWeek, European Edition, November 25, 2002.