KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
Ábra 2: A világ legnagyobb gazdaságai 2050-ben és Kína egy f re jutó DGP-je az Egyesült Államokéhoz<br />
viszonyítva (Forrás: Dominic Wilson és Roopa Purushothaman, Dreaming with BRICs: The Path to 2050, Global Economics<br />
Paper no. 99 (New York: Goldman Sachs, October 2003), http://www.gs.com/insight/research/reports/99.pdf.)<br />
Mindezek után vizsgáljuk meg a kínai gazdasági növekedés, illetve a kínai gazdaság mozgató rugóit,<br />
er sségeit és gyengeségeit. A washingtoni székhely , pártsemleges Center for Strategic and International<br />
Studies szervezet 1994-ben létrehozta a ’The Freeman Chair in China Studies’ nev csoportot annak<br />
érdekében, hogy el segítsék az Egyesült Államok és a csendes-óceáni térség államai közötti megértést. Ezen<br />
szervezet 2004. január 13-án egy egynapos konferenciát szervezett ’Partnerek vagy versenytársak?: Gazdaság,<br />
kereskedelem és pénzügyek az amerikai-kínai kapcsolatrendszerben’ címmel. A konferencia egyik legfontosabb<br />
következtetése az volt, hogy „Kína vonzó gazdasági környezetének és versenyképességének nem<br />
kizárólag az ’olcsó munkaer ’ a magyarázata”. 13 Ezt azért fontos jól megérteni, mert ha ezzel a téveszmével<br />
nyugtatgatják vagy riogatják nyugati vezet k egymást, illetve a nyugati közvéleményt, akkor teljesen<br />
félreértelmezik a helyzetet s alapvet en helytelen döntéseket hoznak. Vizsgáljuk meg tehát a kínai gazdasági<br />
motor er sségeit és gyengeségeit:<br />
a) Er sségek<br />
El ször is, igaz, hogy az elmúlt két évtizedben a kínai gazdaság els sorban mint egy fenomenális globális<br />
exportmasina m ködött, de az elmúlt években egyre inkább n az import is. Ennek egyik forrása a növekv<br />
belföldi fogyasztás. Ne feledjük, a XX. század Kína számára óriási felfordulást jelentett, amelyet csak betet zött<br />
Mao Zedong többlépcs s, gazdasági katasztrófába torkolló politikája. A fentebb említett konferencia egyik<br />
résztvev je a következ képpen fejzete ki az egyre növekv belföldi fogyasztást: ’50 év kielégítetlen fogyasztási<br />
igényével szembesül az ország’. S igaz, hogy az új fogyasztói réteg els sorban a városlakókat jelenti (akik a<br />
kínai lakosság kb. 30%-át teszik ki), de ez a 15-64 év közötti réteg kb. 268 millió fogyasztót jelent! Ebb l 75<br />
millió 25 és 36 év közötti, akiknek igen kevés élményük vagy személyes tapasztalatuk van a Nagy Ugrás El re<br />
meg a Kulturális Forradalom ’áldásaiból’. Ez a réteg, amelyet ’Chuppies’-nek neveznek (Chinese urban<br />
professional) várhatóan egyre inkább a kínai gazdaság hajtóerejévé válik. Ennek következtében a befektetések<br />
iránya is elmozdult, míg eleinte els sorban az export ágazatokba fektettek be külföldiek, 1990 óta ez egyre<br />
inkább eltolódik a belföldi termelési ágazatok felé. Ez természetesen szorosan összefügött a kínai kormány<br />
politikájával is: a 80-as években csak közös vállalatokat engedtek alapítani, míg a 90-es évek közepét l teljes<br />
tulajdonú külföldi vállalatok (WOFE: wholly-owned foreign enterprises) alapítása és m ködtetése is<br />
engedélyezett. Ennek következtében a teljes tulajdonú külföldi vállalatok által bevitt külföldi m köd t ke aránya<br />
jelent sen megn tt (40,5% 2003-ban 14 ), amely arra enged következtetni, hogy ezen vállalatok fokozatosan<br />
átalakítják m ködési módszereiket, helyi menedzsmentet vonnak be, s a helyi piacra is kezdenek dolgozni.<br />
13 Lásd: Bates Gill és Sue Anne Tay: Partner and Competitors: Coming to terms with the U.S.-China economic<br />
relationship. Center for Strategic and International Studies, Washington DC, April 2004. Ugyanerre a következtetésre<br />
jutottam már 2003. januárjában ‘Nagy Kína’ cím elemzésemben (lásd a 4. lábjegyzetet).<br />
14 Forrás: Chinese Economic Information Network, http://www.cein.gov.cn<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 32 -