KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
vasércig, de még a szénpiacon is, a hallatlan arányú kínai gazdasági fejl dés által f tött kereslet<br />
eredményeképpen n nek a behozatalra utalt országok kiadásai.<br />
India a világ hatodik legnagyobb energiafogyasztója, 38 s a harmadik legnagyobb széntermel je. A szénenergia<br />
szükségletének több mint felét, míg az olajtermékek ennek egyharmadát fedezik. Az importált olajtermékek a hazai<br />
termelés majdnem háromszorosát teszik ki. Az indiai olajtermelés legnagyobb problémája az olajforrások<br />
kihasználási rátájának a világátlaggal szembeni igen alacsony volta. Új olajmez k keresése intenzíven folyik, már<br />
csak azért is, mert a jelenlegi olajforrások 15 éven belül kimerülnek. Ezenkívül az el z korból fennmaradt<br />
adminisztrációs korlátozások és bürokratikus nehézségek felszámolása ebben a szektorban csak a legutolsó<br />
években történt.<br />
Ezek az olajfogysztásra vonatkozó adatok feljogosítanak arra, hogy feltegyük a kérdést vajon milyen mértékben<br />
járulhat majd e súlyos problémák megoldásához Kínában a konfuciusi társadalmi etika mértékletességet ajánló<br />
elvei, vagy Indiában a természetet tisztel moralitás és a szintén mérsékletet el író hagyományos erkölcs? Mindez<br />
különös hangsúlyt kap a következ kben tárgyalt problémakörrel, a természeti környezet védelmével és az ökológiai<br />
egyensúly meg rzésével kapcsolatban.<br />
– Negyedszer, nemcsak a kínai és indiai civilizációk modernizálásával kapcsolatban, de az egész emberiség<br />
jöv jére vonatkozóan óriási jelent ség , hogy e két ország hatalmon lév felel sei és maga a lakosság is, milyen<br />
magatartást fognak tanúsítani természetes környezetükkel szemben s meg fogják-e hozni a megfelel<br />
intézkedéseket és áldozatokat az ökológiai egyensúly felborításának elhárítására. Sem Kína, sem India nem<br />
fogadták el kötelez nek a kyotói egyezmény követelményeinek betartását.<br />
A kínai természetrombolás ma már világszerte ismert 39 – nemcsak a légszennyez dés hanem a köztisztaság<br />
fenntartása szempontjából is, – bár els sorban az olyan, a médiák szempontjából szenzációs közmunkák révén,<br />
mint a Yang–Tzén épített hatalmas gát létrehozása, mely egy óriási vidék elöntését s több mint egy millió ember<br />
áttelepítését követelte meg.<br />
Az Indiát fenyeget veszélyek kevésbé ismertek, de a helyzet semmivel sem jobb mint Kínában. A központi<br />
kormány becslése szerint a természetes környezet évi pusztulása az ország össztermékének (GDP) 4,5 %-ával<br />
egyenl . Az utóbbi két évtized folyamán a nemzetgazdaság két és félszeresére n tt, míg az ipari eredet<br />
szennyez dés a négyszeresére növekedett. A Parlament ugyan már 1976-ban megszavazott egy<br />
alkotmánymódosítást, mely felhatalmazza a kormányt, hogy beavatkozzon a mez gazdasági és ipari fejl dés<br />
folyamatába a lakosság egészségének, az erd knek és a természetben él állatok életterének védelmére, de ez a<br />
próbálkozás nem járt sok sikerrel, mert a módosítás szövege kimondotta, hogy rendelkezései nem esnek bírósági<br />
döntések körébe, tehát a gazdasági egységek nem kényszeríthet k betartásukra. A legnagyobb probléma ezért a<br />
lakosság és a helyi hatóságok öntudatosítása a környezetvédelem szükségességével kapcsolatban.<br />
Meg vagyok gy z dve arról, hogy ebb l a szempontból lehet leginkább megkérd jelezni a kínai és indiai<br />
modernizáció sikerét, mert a természeti környezet felel tlen kihasználásával és rohamos tönkretételével, nemcsak<br />
népességük egészségi állapotát veszélyeztethetik és tehetik tönkre, hanem gazdasági fejl désüket is<br />
lecsökkenthetik hosszú távon. Erre vonatkozólag egy pár személyes tapasztalattal is rendelkezem. 1995-ben<br />
Kínában járván, programunk szerint a Yang–Tzén való ötnapi hajózást Chongqingban kezdtük el. Soha, de soha,<br />
életemben hasonló légszennyez dést nem tapasztaltam mint ebben a városban, s ezenkívül Kína legtöbb<br />
nagyvárosában is. Sem Észak- és Dél-Amerika, sem Európa vagy Ázsia más nagyvárosaiban nem történt meg<br />
velem az, hogy minden ok nélkül fuldokolni kezdtem, mert a leveg annyira terhelt volt mindenfajta gázokkal és<br />
kig zölgésekkel. Bárkivel is beszéltem err l Kínában, arról is, hogy a növekv jólét következtében egyre többen<br />
hagyják el a biciklit felcserélve azt egy kis, rossz benzinnel hajtott autóval, soha nem találkoztam megértéssel. A<br />
gazdasági jólét és a b ség társadalma délibábjának révületében senki nem akart arról hallani, hogy a természet<br />
által számunkra adott javak csak véges mértékben állnak rendelkezésünkre, s egy bizonyos ponton túljutva<br />
kihasználásukban nem lehet a létrehozott károkat helyreállítani.<br />
Ez év februári indiai látogatásomról írt beszámolómban, mely a Mikes International folyóiratának 2004. áprilisjúliusi<br />
számában jelent meg, már megemlítettem – egy másik konkrét példa – a rajastani márványkitermel ipar<br />
nagy sikernek elkönyvelt munkáját, melynek következtében egymás után t nnek el a vidék hegyei és dombjai,<br />
melyek méhükben millió évek óta márványt rejtegettek. Senki nem gondol arra, hogy milyen következményei<br />
38 India /Az amerikai energiai hatóság id szakos kiadványa./, 2003. március, http://www.eia.doe.gov/cabs/india.html, és “India’s<br />
Oil Situation.” The Economic Times, 2004. június 23, http://economictimes.indiatimes.com.<br />
39 “China’s Growing Pains – More Money, More Stuff, More Problems: Any Solutions?” National Geographic, 2004. március.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 25 -