KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
majd a piacgazdaságokban megszokott beavatkozásokat mint a kamatlábak emelését, vagy milyen más<br />
intézkedéseket fog tenni ennek a súlyos problémának a megoldására.<br />
Semmiképpen nem képzelhet el, hogy Kínában egy olyan pénzügyi krízist lássunk mint 1997-ben a többi távolkeleti<br />
országokban – nemzetközi valutatartalékai 2004 áprilisában 440 milliárd dollárnak feleltek meg (a világon,<br />
Japán után, a második legnagyobb valutatartalék); a külfölddel való pénzügyi mérleg aránylag kiegyensúlyozott,<br />
bár a folyó év els hónapjaiban negatív volt; a büdzsé hiánya pedig a nemzeti össztermékhez viszonyítva csak<br />
2,5 % (így Kína még a maastrichti követelményeknek is eleget tudna tenni).<br />
A médiákban sok szó esik újabban a munkanélküliség kérdésér l, mely egyre nagyobb méreteket ölt Kínában.<br />
Ez nyilvánvlóan egy alapvet szociális probléma, de azoknak a tapasztalatoknak az alapján, amelyeket a fejl d<br />
országokban szereztem, elkerülhetetlen. A gazdasági fejl dés nem lehet kiegyensúlyozott, a magasabb<br />
életszínvonal nem érhet el egyszerre s az egyenl ség követelményeinek megfelel en a gazdasági tevékenység<br />
minden ágában, így a munkanélküliség itt vagy ott jelentkezik. Ha viszont általánossá válik, minden gazdasági<br />
ágazatot felölelve, akkor a legsúlyosabb válságot vonhatja maga után. Nyilvánvaló, hogy a fejl dés folyamán a<br />
legjobban a szegény agrárrétegek, az öregek és nyugdíjasok, a betegek vagy a sokgyermekes családok<br />
szenvednek a legjobban – de itt lehet arra számítani, hogy a konfuciusi etika és családi összetartozás érzése<br />
csodákat tehetnek. Én magam tanúja voltam Ázsiában és Afrikában is, más körülmények között, a közösségi<br />
összetartozás érzései hasonló példáinak, s pontosan ezek az esetek mutatják meg a hagyományos társadalmi<br />
kötelékek kimondhatatlan fontosságát.<br />
Az indiai modernizáció els fázisában az ország mindenekel tt gazdasági önállóságra törekedett. Ezt a<br />
korszakot a nehrui szocializmus korszakának nevezik az indiai szakért k. Ezekben az években a gazdaság<br />
stagnált, mert az ipari vállalkozások nagy része az állami szektorhoz tartozott, s az exportfejlesztés helyett a<br />
behozatal csökkentése volt a f cél. Ezért 1950 és 1980 között a GDP csak 3,5 %-kal n tt évente. Nagy eredmény<br />
volt azonban, hogy már a hetvenes évek közepére az ország lakosságának minden élelmezési szükségletét<br />
fedezni tudta. A nyolcvanas években pedig elkezd dött az állami és köztulajdonban lév szektor reformja,<br />
egyidej leg a magánszektor fejlesztésével. 31 Mindezek nagyban hozzájárultak a termelékenység növekedéséhez, s<br />
a privatizáció eredményeképpen a kivitel évi 10 és 15 % között növekedett. 1991-ben és 1993-ban a rupeet<br />
leértékelték s ez szintén hozzájárult az gazdasági eredmények lényeges jobbulásához.<br />
A nemzeti össztermék évi 6,8 %-kal n tt 1997-ig, majd lelassult s 2001-2002-ben növekedése 5,4 % volt – a<br />
szolgáltatásokkal és a mez gazdasággal mint az élen járó termelési ágakkal. 32 Az egy f re es össznemzeti<br />
jövedelem 2001-ben elérte a 450 dollárt. Az átlagos nemzetgazdasági növekedés rátája 1990 óta így magasabb<br />
volt Kínában, mint Indiában, 9,7 % 5,5 % ellenében. Ennek magyarázatát sokan abban találják, hogy Kína<br />
korábban kezdte el a gazdasági reformok megteremtését, mert Deng Nyitott Kapu Politkáját 1979-ben indította be,<br />
míg India Új Gazdasági Politikája (New Economic Policy) csak 1991-ben kezd dött. Meglep az is, hogy például a<br />
külkereskedelem szempontjából ez utóbbinak a részesedése a nemzeti össztermékben Kínában sokkal nagyobb<br />
volt (56%) az 1990-es években, mint Indiában, ahol a kereskedelmi szabályozás viszont liberálisabb volt. Ennek a<br />
rendkívüli jelenségnek a magyarázata abban rejlik hogy, egyrészt a kínai átlagos vámtarifa sokkal alacsonyabb volt<br />
mint Indiáé (15,7 %), s Indiában a nem vám jelleg külkereskedelmi korlátozások világszínvonalon is a<br />
legmesszebbmen ek voltak. Ez a két tényez a forrása a nemzetgazdasági növekedés különbségének is a két<br />
ország között.<br />
A legújabb felmérések szerint India, a klasszikus liberális gazdasági mércék szerint kétségtelenül a gyorsuló<br />
gazdasági fejl dés útján van – a növekedési jelz k els rend ek, az infláció nem növekszik, a külföldi beruházások<br />
és a valutatartalékok minden eddigi rekordot megdöntöttek, a külföldi beruházásokat a nemzeti bank<br />
automatikusan jóváhagyja, egyes szektorokban a külföldi t ke részesedését is nagyban megkönnyítette a kormány,<br />
s India azok között az országok között van, amelyek a legtöbb munkát kapják külföldi vállalatok megbízásából<br />
(outsourcing). 33 Az áprilisban meglepetésszer en bekövetkezett kormányváltozás persze új helyzetet teremtett, s a<br />
Kongresszus pártjának gy zelme esetleg jobbulást hozhat szociális téren, ahol a nehézségek, egyes szövetségi<br />
tagállamokban, egyre n nek.<br />
31 E reformok f bb pontjai a következ k voltak: az állami ellen rzések és szabályozások részbeni eltörlése; a kormány részének<br />
a kollektív szektor t kéjében való nagy mérték csökkentése; a külföldi t ke bejövetelének, a külkereskedelem kiszélesítésének<br />
és a nyugati technológia importjának lehet vé tétele, valamint a pénzügyi szektor újjászervezése, és nem utolsó sorban a<br />
vámtarifa lépésr l lépésre való csökkentése az 1991-es átlagos 300%-ról 50%-ra 1995-ben.<br />
32 Indian Federalism, 383-384.<br />
33 Business Today, 2004. február 15.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 22 -