KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
évtizedekkel ezel tt is olyan anthropológusok/szociológusok, mint Milton Singer, aki 1972-ben kiadott munkájában<br />
alaposan cáfolta ezeket a hiedelmeket. 28 Singer már ekkor két fajta életmód – a tradicionális és a modern –<br />
összeötvöz désér l beszélt s bizonyítva látta, hogy még a legmodernebbé vált indiaiak sem vágják el a régi<br />
kulturális és társadalmi hagyományaikhoz való szoros kötöttségüket. Ugyancsak idézi példáit annak is, hogy a<br />
modernizáció folyamán a különféle kaszthoz tartozó indiaiak rituális státusa felértékel dött, mert gazdasági,<br />
nevelésbeli és politikai mobilitását követ en kulturális és társadalmi helyzetük is megjavult. Kiemeli, hogy a<br />
technikai modernizáció nem szükségszer en vonja maga után a hagyományos kultúra megsemmisülését, – inkább<br />
egy kulturális metabolizmusról beszél; s t úgy találta, hogy a technikai modernizáció sok esetben meger síti a<br />
hagyományokhoz való ragaszkodást, mint a család, a kaszthoz való tartozás, zarándoklatok, stb. Singer<br />
példaképpen idézi a templomok villamos árammal való megvilágítását; az autók, vonatok és repül gépek<br />
használatát a zarándoklás helyére való eljutásban; a hangszórók fontosságát, amikor az Upanishadok részeit<br />
olvassák fel az összegy lt hív k el tt, és így tovább. Singer munkájának legnagyobb részét madrasi (Karnataka<br />
állam f városa, a Dravidiánus hagyományok központja), magas rangú ipari vezet k körében folytatott kutatásai<br />
eredményeinek szenteli. Különösen érdekesek azok a megfigyelései, amelyekben leírja, hogy ezek a magas rangú<br />
ipari vezet k miképpen egyeztetik össze menedzseri kötelezettségeikkel hagyományaikat és a rituális tisztaságra<br />
vonatkozó szabályokat, bizonyítva tételét a technika és a tradicionális kultúra összeférhet ségér l.<br />
Egy másik érdekes tanulmány az indiai ipari vállalkozókról az amszterdami egyetemen tanító Mario Ruttené,<br />
mely 2002-ben jelent meg, és hasonló következtetésekre jut. 29 Rutten kiemeli, hogy az indiai üzletemberek éppúgy<br />
meglátják az üzletágukban rejl lehet ségeket mint a nyugatiak, de ugyanakkor kialakítottak egy meghatározott<br />
menedzsment stílust, mely megfelel szükségleteiknek és társadalmi kontextusuknak. Szerinte igen sok hasonlóság<br />
van az indiai és más ázsiai országokban dolgozó üzletemberek gazdasági stratégiája és életmódja között, – ami<br />
arra mutat, hogy amit „a modernizáció ázsiai típusaként” jelöltem meg, mára már egy egyre szélesebb körökben<br />
elfogadott valóság.<br />
Az indiai modernizációs folyamat nyilvánvalóan hosszú lesz, de hallatlanul érdekes a maga részleteiben, a<br />
hagyományos és a modern összeötvöz désének egyes példáiban, s ezért a mi nyugati modernizációs<br />
elképzeléseinkkel szembenálló, kimondottan más típusú modernizációt jelent.<br />
5. A GAZDASÁGI FEJL DÉS SIKEREI ÉS VESZÉLYEI KÍNÁBAN ÉS INDIÁBAN<br />
2004-ben a hatalmas lendület kínai gazdasági fejl dés tovább folytatódott. 30 A nemzeti össztermék 2003-ban<br />
elért 9,1 %-os növekedése, mely 2004 els három hónapjában újra emelkedett, elérve a 9,7 %-ot, a legtöbb<br />
megfigyel szerint egy krízis árnyékát veti el re. Ugyanakkor az ipari termelés az el z év hasonló id szakával<br />
szemben több mint 19 %-kal n tt s evvel párhuzamosan a fogyasztói árak évi növekedése 3 és 4 % között mozog,<br />
míg a termel i árak 5 %-kal ugrottak meg ez év áprilisában. A kínai külkereskedelem 1989 óta ötszörösére, s egy<br />
évben, 2002-ben, 20 %-kal n tt. Ezért a kormány le akarja csökkenteni az össztermék növekedését évi 7 %-ra –<br />
amit az angolszász országokban „puha leszállás”-nak (soft landing) neveznek. Ezt persze igen nehezen lehetne<br />
elérni, s 2004-ben az évi növekedési ráta valószín leg marad a jelenlegi nívón, de jöv re talán sikerül 1-2 %-kal<br />
lecsökkenteni.<br />
Egy különleges és ritka jelenség az oka a legsúlyosabb problémának: a vállalatok és egyének megtakarítási<br />
aránya a világon szinte egyedülálló 40 %-ot éri el, vagyis a nemzeti össztermék 200 %-át – de ennek az óriási<br />
beruházásra váró összegnek egy része, mivel kínaiak külföldön nem ruházhatnak be, nem talál lehet séget a<br />
felhasználásra, tehát a bankokban marad. Ezért a kihelyezések aránya a betétekkel szemben nem több mint 78 %.<br />
Mindehhez hozzájárul a bankok és pénzintézetek eléggé siralmas helyzete, hiszen például a vissza nem<br />
követelhet kölcsönök aránya a letétekhez viszonyítva igen nagy. A kérdés az, hogy a kormány mikor alkalmazza<br />
28 Singer, Milton. When a Great Tradition Modernizes: An Anthropological Approach to Indian Civilization. New York, Praeger,<br />
1972; Weber téziseinek kritikája a 272-282. oldalakon található.<br />
29 Rutten, Mario. “Historical and Comparative View on the Study of Indian Enterpreneurship.” Economic Sociology – European<br />
Electronic Newsletter, Vol. 3, No. 2 (February 2002), http://www.siswo.uva.nl/es/esfeb02art1.html. Egyébként Rutten f kutatási<br />
területe az ázsiai vállalkozók szociológiája; egy el z m ve: Asian Capitalists in the European Mirror. Comaparative Asian<br />
Studies, No. 14/ Amsterdam, Free University Press, 1994, is evvel foglalkozik; egy kollégájával, Carol Upadhyával együtt adták<br />
ki a Small Business Entrepreneurs in Asia and Europe: Towards a Comparative Perspective. New Delhi, SAGE Publications,<br />
1997, cím munkát.<br />
30 A legfrissebb gazdasági adatok forrása Marc Eriksonnak az Asian Timesban 2004 június elején megjelent cikke, China’s<br />
Economy: Why Landing At All?, mely az Interneten olvasható: http://www.atimes.com.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 21 -