KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
képvisel, a jati egy földrajzi közelségben él és egy nyelvet beszél népességet jelent, mint egy nagyobb,<br />
rokonsági kötelékek révén összefügg t csoportot, saját, meghatározott szokásaival, mint ruházkodás, étkezési és<br />
magatartási hagyományok, s legtöbbször egy közös vallási kötelékkel. A jati egy önmagát kormányzó népcsoport,<br />
mely felel tagjainak viselkedéséért, s csak ritkán keveredik más jatik tagjaival. Ennek ellenére egyre több példa van<br />
a különféle jatikhoz tartozók között létrejött házasságokra is. A jatiknak megvan a maguk hierarchiája, s ez<br />
határozza meg cselekvési szabadságukat s annak feltételeit. 26<br />
A társadalmi valóság hasonló rétegez dése megegyezik a brahmaniznus által vallott tanítással, hogy minden<br />
ember Brahman színe el tt egyenl , mert a hinduizmus az emberi lényt bels lényegében ragadja meg, melyet az<br />
el z kben felsorolt jellegek határoznak meg. Gandhi, aki az „érinthetetlen” megkülönböztetést teljesen elvetette, az<br />
emberek hívatása szerinti megkülönböztetést szükségesnek ismerte el. 27 A kasztrendszer különféle rétegein belül,<br />
és f leg lokálisan körülhatárolt egységei körében, igen er s szolidaritás uralkodik, s ez nagyban ellensúlyozza a<br />
többi kasztokkal szembeni esetleges kisebbségi érzést.<br />
A legnagyobb hindu gondolkodók szerint a kasztrendszer célja az egyének szempontjából az, hogy mindenki<br />
megtalálja helyét a világban; megelégedjen a sors által neki adott státussal, s így a társadalom szempontjából<br />
megsz njenek az elégedetlenségek és zavargások forrásai, másrészt lehetetlenné váljon minden önkényes<br />
beavatkozás a közösség életébe, különösképpen a mindenkori hatalmak részér l. Az egyenl ség elve a kasztokon<br />
belül, és nem a kasztok között érvényesül. Ami a mi szempontunkból igen fontos az az, hogy az egyes kasztok az<br />
állam vagy bármely közintézmény számos funkcióját átvehetik; birodalmak jöttek és mentek az indiai népesség<br />
életében, uralkodók csillaga felt nt és let nt, de a társadalom élete minden további nélkül folytatódott, mert a<br />
kasztok maguk töltötték be a közösség szempontjából fontos funkciókat, sokszor még az igazságszolgáltatást is.<br />
A kasztrendszernek ez a mindent átfogó jelent sége eredményezte azt, hogy Indiában soha nem volt egy olyan<br />
totaliáriánus rendszer és uralom, mint amilyent jól ismertünk a 20. század modern Európájában.<br />
A modernizáció folyamatával új intézmények, szimbólumok és értékek kerültek az indiai társadalomba, milyen<br />
viszony alakult így ki a régi, hagyományos és az új értékek, szimbólumok és intézmények között? A régi és az új<br />
között egyszer en egy szimbiózis jött létre; a hagyományos életrend magábafogadta az új szokásokat és<br />
gyakorlatot, melyek bizonyos változásokat hoztak a hagyományos keretekbe. Sok esetben a modern jelenségek új<br />
értelmezést adtak a régi életformák egyes vonásainak és szimbólumainak anélkül, hogy az új a régi helyére lépett<br />
volna. Egyrészt minden ami új és modern a hagyományos keretekhez igazodott, s a régi, hagyományos<br />
csoportulások és értékek adaptálódtak a modernizálással járó követelményekhez. Így új társadalmi csoportok<br />
születtek – mint az információs technológiai szektorban alkalmazottak – melyek közvetít ként lépnek fel a régi és<br />
az új, a helyi és a regionális vagy szövetségi síkon m köd k között. Az új és a régi fúziója persze szelektív módon<br />
ment végbe, s nagy igényt teremtett az egyéni és közösségi kreativitás kivirágzására. Sok indiai megfigyel szerint<br />
egy olyan évezredes múltra visszatekint civilizációban mint az indiai, a modern csak akkor válhatott az emberek<br />
világképének és mindennapi életének részévé, ha maga is a hagyomány részévé lett, vagyis „tradicionalizálódott.”<br />
A társadalmi megoszlás, a kasztok szempontjából a modernizációs folyamat azt jelentette, hogy adaptálódnak a<br />
demokratikus politikai élet követelményeihez. A hagyományos identitások, bár meg rizve a régi alapokat, új<br />
értelmezést kapnak, s ezen a módon a rituális szabályokhoz és születéshez kötött ismérvek átalakulnak, míg a<br />
politikai életet új szervezeti formák és átalakuló identitások gazdagítják. Például, a szövetségi politikai pártok<br />
propagandájukat, jelszavaikat és programjukat az egyes régiókban és területeken befolyással bíró kasztok<br />
identitása, kívánságai és helyzete szerint alakítják ki – de a kasztok közötti választóvonalak megmaradnak. A<br />
kasztok éppúgy kihasználják a modern technológia által nyújtott eszközöket mint a nyugati modellt megvalósítani<br />
akaró modernizálók, és politikai és gazdasági téren egyre jobban „modernizálják” magukat. Szó sincs sem a létez<br />
hatalmi viszonyoknak teljes megsemmisítésér l, sem azoknak mechanisztikus átvetítésér l az új politikai élet<br />
intézményeibe és hatalmi pozícióiba, a társadalmi tudat lassú átformálódása megy végbe a modernizációs<br />
folyamat eredményeképpen. Nyugati értelemben vett, széleskör politikai lojalitások alakulnak ki, de ezek csak<br />
akkor életképesek, ha a hagyományos társadalmi rendszer csatornáin át kerülnek be a politikai életbe. A<br />
szövetségi tagállamok közötti versengést ma kiegészíti a kasztok közötti versengés.<br />
Max Weber nyomán a legtöbb nyugati szociológus és közgazdász lehetetlennek tartotta, hogy Indiában<br />
modernizálni lehessen, egyrészt a kasztrendszer, másrészt a rituális szabályok miatt, melyek lehetetlenné teszik a<br />
kapitalista fejl dést és az ehhez szükséges liberális politikai intézmények megvalósítását. Voltak ugyan már<br />
26 A jatikra vonatkozólag lásd: Kinsley, David R. Hinduism: A Cultural Perspective. 2. ed. Englewood Cliffs, N.J., Prentice Hall,<br />
1993, 154-156.<br />
27 Gandhi, M.K. Hindu Dharma. Ahmedabad, Navajian Publishing House, 1958, 324.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 20 -