KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
orthodoxia és ideológiai propaganda nem férnek össze a nyugati stílusú gazdasági modernizáció megvalósításával<br />
és nem elégítik ki az ehhez a korszakoltó változáshoz szükséges igényeket. Egy új perspektívát kellett találni, s<br />
ennek szerepét játssza a hagyományos kínai kultúra felélénkítése az idegen érdekek ellen küzd nacionalizmussal<br />
párosítva. Így a kínai kommunista vezet k egy a kommunista világban szokatlan pragmatizmusról tettek tanúságot<br />
Deng mondásának értelmében, aki kijelentette, hogy „nem számít ha a macska fekete vagy fehér mindaddig amíg<br />
képes az egereket megfogni.” Ez az új politika nem volt más mint a régi ti-yong elv felújítása olyan jelszavak alatt<br />
mint a „kínai jelleg szocializmus építése,” melyek segítségével minden er feszítést a gazdasági fejl désre tudtak<br />
összpontosítani, ugyanakkor a távoli jöv ben való megvalósításra halasztva el azokat a politikai intézkedéseket<br />
melyek tekintélyuralmukat fenyegethették volna. Így a nemzet érdeke nevében utasítják el a „nyugatosítással”<br />
fenyeget tendenciákat, megmutatva a nyugati modellek és a kínai realitás között fennálló hatalmas szakadékot.<br />
Hangsúlyozni a politikai stabilitás fontosságát mint a feltartozhatatlan gazdasági fejl dés el feltételét, ilyen módon<br />
a kínai kommunista vezet k politikájának vezérfonala lett, mely a kínai civilizáció értékeit meg rz patrióta<br />
érzésekre alapozva javasolja a jelenlegi status quo mindenáron való fenntartását. Ez a pragmatikus-nacionalista<br />
politika tehát nem más mint a „modernizáció ázsiai módjának” a megteremtése, de kérdéses, hogy politikailag ez<br />
milyen formában fog megvalósulni, például átvéve Vladimir Putyinnak az „irányított demokráciáról” való fogalmát,<br />
melyet Oroszország politikai életében alkalmaz, vagy kialakítva az autokratikus uralom egy másik, modern<br />
változatát?<br />
4. MODERNIZÁCIÓ INDIÁBAN<br />
India a hindu civilizáció kontinense, bár még ma is, Pakisztán és Bangladesh leválása és a lakosságcserék után,<br />
van 150 millió muzulmán vallású lakosa; ez 15 %-a az össznépességnek. Mint közismert, a hinduizmust rengeteg<br />
vallási variáció jellemzi, s a brahmanizmus mellett, mely központi szerepet játszik a kultúrában, nemcsak a<br />
történelmileg kialakult vallások és világnézetek mint, például, a jainizmus alkotják ezt az óriási civilizációs egységet,<br />
hanem rengeteg helyi istenség és azok követ i. Ezért mondják azt, hogy Indiában 33 millió istenséget tisztelnek,<br />
beleértve még a kis helységek véd szentjeit is.<br />
(i) Vallási identitások és gazdasági egyenl tlenségek az indiai államszövetségben<br />
Legfontosabb jellemz je a hindu vallásosságnak a Nyugattal és más monotheisztikus hitekkel szemben a<br />
türelmesség, a másik elfogadása és az, hogy egy hindu egyszerre több hithez, több valláshoz is tartozhat. Egyik<br />
hindu gondolkodó sem propagálta a maga tanításának kizárólagosságát, mely ellentétben lenne a türelem és az<br />
er szak elvetésének elvével (ahimsa), s így a hinduizmus egyik alapköve az egyén egyidej részvételének<br />
lehet sége több vallásos irányzatban. Mivel a nyugati társadalomban a vallási türelmességet ki kellett vívni, hiszen<br />
a vallási kisebbségek el z leg üldözéseknek voltak kitéve, szükségesnek látszott a vallás és az állam, a vallás és a<br />
kollektivitás életének szétválasztása, vagyis a szekularizáció. A nyugati perspektívában a vallási szabadságot csak<br />
egy szekularizált társadalom biztosíthatja, pontosan az ahimsa hiánya miatt. A hindu civilizációban ennek azonban<br />
nincs értelme. Erre az alapvet különbségre jellemz a következ kis történet: Mahatma Gandhit egyszer<br />
megkérdezték, mit válaszolna ha egy fiatal hindu jönne hozzá, s azt mondaná, hogy t csak a Jézus Krisztusba<br />
vetett hit válthatja meg? Gandhi ezt felelte: Ha így érzi, akkor ez így is van, de miért kellene ezért a hindu<br />
közösséget elhagynia, megsz nnie hindunak lenni? 17<br />
A vallási identitások fontossága és az si Védákra alapozott felfogásból ered társadalmi berendezkedés – a<br />
kasztrendszer – egy esetleges szekularizáció sikerét lehetetlenné teszi. A kasztokról kés bb szólva el ször a<br />
konstitucionális jog- és államrendszert akarom röviden ismertetni, mert ez alapvet en ellentétben van a társadalmi<br />
valósággal. Itt egy olyan súlyos bels problémáról van szó – egyrészt nemzet-teremtés és állam-felépítés,<br />
másrészt egy hallatlanul sokszín kulturális és társadalmi valóság – mint Kínában egy modernizálódó de<br />
hagyományait meg rz ország és népesség, s a totalitáriánus államhatalom között. 18<br />
Hogyan lehetséges elérni egy stabil politikai rendszert egy oly komplikált társadalom keretében, melyet csak a<br />
közös civilizációs hagyomány egyesít? Másképpen kifejezve ezt a dilemmát: mi a kiút egy olyan helyzetb l, ahol a<br />
hindu hagyományoktól teljesen áthatott társadalom szembenáll az állam szekularizációs akaratával? A dilemmát<br />
17 Harijan [hindu ujság], 1936. November 28.<br />
18 Az indiai konstitucionális problémára vonatkozólag lásd: Indian Federalism in the New Millennium. Ed.by B.D. Dua és M.P.<br />
Singh. New Delhi, Manohar, 2003; Politics India: The State-Society Interface. Ed. by R. Chatterjy. New Delhi, South Asian<br />
Publications, 2001.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 16 -