KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
Fan Xing tanulmánya abból indul ki, hogy a kínaiak csak akkor fogadnak el bármilyen új eszmét, ideált vagy<br />
módszert, ha az a klasszikus hagyományokkal nem áll ellentétben, vagyis azok keretébe beillesztethet , mert ha<br />
modernizáció is a jelszó, ez nem jelenti azt, hogy a kínai mentalitás alapvet en megváltozott volna. A szerz<br />
szemében a kínaiak számára az élet értelmét az egyszer örömökben, a családi életben való kielégülés jelenti, s a<br />
másokkal való egyetértésben élés. A kínai jellem éppen ezért állandóan formálódik, mert a tanulás, az élet<br />
eseményeib l való következtetések levonása és megértése, vezetnek el az ideális életforma megvalósításához. Az<br />
egyén tökéletesebbé válásának alapja – ebben minden kínai hisz – a tudás kiszélesítésében és a szellemi<br />
fegyelemben áll. A fenti életideálból erednek a többi konfuciániusi erények is mint, többek között, a szerénység,<br />
békés természet, nyugalom, vagy kitartás.<br />
Fan Xing rámutat a kínai gondolkodás egy nagyon fontos vonására, mely mindig konkrét tényekre és azok<br />
analógiájára figyel, és nem egy részletez hanem holisztikus, mindent összefogó keretben, szintézis és intuíció<br />
útján talál megoldást. Ez jellemzi a konfuciusi „arany középút” keresését, mely az intellektualista racionalizmussal<br />
szemben az ésszer magatartást helyezi el nybe. Az „arany középútban” a közép nem egy aritmetikai fogalmat,<br />
nem egy statisztikai értéket jelent, hanem egy józan ítél képességet, mely lehet vé teszi a végletek elkerülését és<br />
a harmónia fenntartását.<br />
Mindezek után fel kell tenni a kérdést, hogy egy kommunista rendszerben él országban hogyan lehetséges a<br />
társadalmi és gazdasági modernizációt a hagyományokat meg rizve véghez vinni. Hiszen saját tapasztalatunkból<br />
tudjuk, hogy a kommunista társadalom a nyugati országok társadalmaihoz hasonlóan egy szekulárizált társadalom,<br />
nemcsak abban hogy elveti a vallást, hanem els sorban abban az igyekezetében, hogy kitörölje a közösség<br />
memóriájából a hagyományok minden nyomát – és Mao Tze Dong mindenképpen ezt akarta megvalósítani.<br />
(ii) Konfucius, Mao és Deng<br />
Kína 19. és 20. századi története tanúja annak, hogy ez a két évszázad nem volt más a kínaiak számára mint a<br />
modernizáció lehet ségeinek keresése és megvalósítása anélkül, hogy fel kellene adniuk az emberiség e legrégibb<br />
civilizációjának hagyományait. A kínai fejl dés megfigyel jét manapság csak azért érheti nagy meglepetés, mert a<br />
Deng Hsiao-Ping által kezdeményezett „modernizálódó” – mindenekel tt a gazdasági élet átszervezésében<br />
megnyilvánuló – politikai fordulat egy a civilizációs hagyományokra támaszkodó nacionalista irányzat<br />
felelevenítésével akarja e hatalmas ország modernizációját elérni úgy, hogy a párt és a nomenklatúra<br />
egyeduralmát a bekövetkez alapvet változások ne veszélyeztessék. 15<br />
A régi Kínában nem volt nacionalizmus – a császári Kína nem volt egy nemzetállam – mert a kínai nemzet<br />
tagjait, ha egyáltalán lehet ilyenr l beszélni, az évezredes civilizáció, s legf képpen a konfuciusi hagyományok<br />
kötötték össze. Az integráló civilizációs perspektíva azt jelentette, hogy a kínai az egyetlen valóságos civilizáció<br />
ezen a földtekén, melynek elvei és morális követelményei univerzálisan érvényesek, s azok aki magukévá tették<br />
ezeket az elveket és morális követelményeket mint, például, a mongol Yuan vagy a mandzsu Qing dinasztiák, e<br />
civilizációs embervilág teljes jogú tagjai lettek. Kínában az európai értelemben vett nacionalizmus csak a 19.<br />
század közepén született meg az 1840 és 1842 közötti ún. ópium háborúban elszenvedett súlyos vereség nyomán,<br />
amikor a császári Kína hanyatlása nyilvánvalóvá vált. A kínai állam védelmét és megújulását célozva ekkor<br />
született meg az a törekvés, mely Kínát egy kulturális egységb l politikai nemzetté akarta változtatni, elhagyva a<br />
hagyományokat és átvéve a nyugati civilizáció katonai hatalmát alátámasztó tudományos és technológiai<br />
vívmányokat. Az állam és társadalom konfuciusi eszméjét nemzetállami elképzelések váltották fel. Ezzel a<br />
hagyományellenes trenddel szemben a 19. század második felének pragmatikusai a ti-yong felfogást vallották,<br />
amely szerint meg lehet és meg kell rizni a kínai kultúra értékeit és hagyományait, de ez nem zárja ki a külföldr l<br />
behozott tudományosság és technológiai tudás szelektív elfogadását az ország modernizációjának érdekében. 16<br />
Bár már Mao idején is jelszóvá lett a kínai állam önmagára való támaszkodásának szükségessége csak a Deng<br />
által kezdeményezett nagy változás s a Szovjetunió felbomlása után lett világossá, hogy a marxista-leninista<br />
15 Lásd Suiseheng Zhao. “Chinese Nationalism and Its International Orientations,” in Political Science Quarterly, Vol. 115, no. 1<br />
(Spring 2000), http://www.mtholyoke.edu/acad/intrel/zhao.htm; Fong-ching Chen. “Chinese Nationalism: A New Global<br />
Perspective.” The Stockholm Journal of East Asian Studies, Vol. 6, 1995, valamint Lo Rongju, ed. From ‘Westernizaton’ to<br />
Modernization: Selection of Polemics on Trends and Roads of Development of Chinese Culture Since the May Fourth<br />
Movement. Beijing, Beijing University Press, 1990.<br />
16 Ide vonatkozólag lásd: Levenson, Joseph. Liang Ch’i-ch’ao and the Mind of Modern China. Berkeley, Cal., University of<br />
California Press, 1967, és Tu Wei-ming, ed. The Living Tree: The Changing Meaning of Being Chinese Today. Stanford, Cal.,<br />
Stanford University Press, 1994.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 15 -