KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
hagyományát, ápolva az egyetemes kultúra és tudomány értékeit, belátva a romániai magyar nemzeti<br />
közösséggel szembeni felel sségét és kötelességét, a Partiumi Keresztény Egyetem célja:<br />
- hozzájárulni a romániai magyar fels oktatás fejlesztéséhez, figyelembe véve nemzeti közösségünk<br />
alapvet érdekeit, hogy szakági szempontból gyarapodó és átfogó intézményrendszer jöjjön létre a<br />
korszer oktatás biztosítása érdekében;<br />
- a romániai magyar fels oktatás rendszerének szerves részeként biztosítani nemzetiségi<br />
közösségünk számára a magasan képzett, nemzetközileg is versenyképes szakemberekkel való<br />
utánpótlást az anyanyelv oktatás keretei között.”<br />
A nappali tagozatos oktatás a Királyhágómelléki Református Egyházkerület hajdani székházában indul. A<br />
székházat a református hívek építették a harmincas években, mivel a Tiszántúli Egyházkerületr l 1922-ben<br />
levált Királyhágómelléknek nem volt saját épülete. A város f terét l alig fél kilométerre álló székházat az<br />
ötvenes években, a kommunista rendszer er szakosan kisajátította, és 1989 decemberéig pártiskolaként<br />
használta. Az épület visszaszerzésére tett kísérletek kudarcot vallanak, ezért az egyházkerület bírósági úton<br />
próbálkozik, míg végül, több mint kilenc évig tartó pereskedés után, 1999-ben a székház visszakerül eredeti<br />
tulajdonosához.<br />
Az épület visszaszerzése körül kibontakozó bonyodalmak politikai hátterét jól illusztrálja az az eset,<br />
amikor a megyei tanács, mely sohasem rendelkezett az épület használati jogával, kiutalja a székházat a<br />
Nagyváradi Egyetemnek. Az 1992-1993 tanév elején a Nagyváradi Egyetem vezet sége, ismerve az épület<br />
akkori rendeltetését, úgy dönt, hogy az ortodox teológiai kar (!) óráit áthelyezi a számára kiutalt épületbe.<br />
Amikor a román teológus hallgatók megjelennek az épületben, a helyzet újra „forradalmivá” válik, de nyílt<br />
konfliktusra nem kerül sor. A „sulyokos” hallgatók és oktatók egy része több napon keresztül, éjjel-nappal<br />
rzi az épületet, az egyházkerület püspöke pedig jelképesen beköltözik a székház egyik földszinti termébe.<br />
Ez a történet a két nagyváradi fels oktatási intézmény közötti viszonyt is jól tükrözi: a két egyetem között<br />
gyakorlatilag nincs hivatalos kapcsolat.<br />
Az 1992-1993 tanévt l az Egyházkerület egy másik visszaszerzett háromszintes épületében létrejön az<br />
Arany János Kollégium, ahol fokozatosan 150 szálláshelyet alakítanak ki a Sulyok hallgatói számára. A<br />
kollégium alagsorában kap helyet a könyvtár is, mely kezdetben az Egyházkerület könyvállományából,<br />
valamint a rendszerváltás után kapott könyvadományokból áll. Több oktató saját szakkönyvtárát<br />
adományozta részben, vagy egészében a F iskolának. Jelent s számban érkeztek könyvek magyarországi<br />
oktatási és kulturális intézményekt l, els sorban egyetemekt l, f iskoláktól, kulturális és politikai<br />
szervezetekt l, valamint az Országos Széchényi Könyvtártól.<br />
A világi szakok elindítását, és a világi egyetem létrehozásának gondolatát els sorban a térségben<br />
(Biharban és a Partiumban) él magyarok támogatták, és támogatják ma is, míg az Erdélyi magyarság, és<br />
f ként a Kolozsvári egyetemi értelmiség mindvégig passzív szemlél ként, kritikusan, vagy éppen<br />
ellenségesen viszonyult, és viszonyul a Nagyváradi törekvésekhez. A vélemények megoszlanak, és gyakran<br />
heves vitákba, sajtónyilatkozatokba nyilvánulnak meg. Egyesek a Bolyai Egyetem visszaállításának kudarcát<br />
vetítették rá a megszület intézményre, és a „Bolyai ügy” aláaknázását látták benne. Ez az álláspont<br />
Kolozsvár „presztízsvesztését” volt hivatott kivédeni, hiszen azt a véleményt tükrözte, hogy Romániában<br />
csak Kolozsváron m ködhet magyar egyetem, máshol nem lehet „min ségi” oktatást szervezni. Mások, a<br />
rendszerváltást követ masszív kivándorlás, valamint az új román hatalom magyarellenes megnyilvánulásai<br />
miatt, egyszer en vakmer ségnek, meggondolatlanságnak, vagy hiábavaló fáradozásnak tekintették a<br />
magyar egyetem létrehozását. Ismét mások, bár lényegesen kevesebben, a Babe -Bolyai Egyetemen folyó<br />
magyar nyelv képzések kiterjesztésében és továbbfejlesztésében látták a romániai magyar fels oktatás<br />
jöv jét.<br />
A képzés követelményeinek megfelel képesítés magyar egyetemi oktatók felkutatása és a nappali<br />
tagozatos képzésbe való bevonása rávilágított arra a súlyos szakemberhiányra, ami addig csak becslések<br />
alapján volt ismeretes, és amelynek csökkentése a Sulyok legfontosabb célkit zése volt. A romániai<br />
fels oktatásban kritikus szintre csökkent a magyar anyanyelv oktatók száma a legtöbb szakterületen, és a<br />
még aktív magyar egyetemi oktatók átlagos életkora is meghaladta az 55 évet. Ilyen szakterületek voltak<br />
például a jogtudomány, a szociológia, a pszichológia, vagy a közgazdaságtudomány. De hasonlóan rossz<br />
helyzet volt az idegen nyelvek (els sorban a német), és a zenepedagógia területein is. Világossá vált, hogy<br />
a nappali tagozatos képzés megfelel szinten való m ködtetéséhez a Partiumban, de egész Erdélyben sem<br />
áll rendelkezésre elérhet humán er forrás. Két megoldás látszott célravezet nek: magyarországi<br />
vendégtanárok bevonása a legnagyobb szakemberhiányt mutató területeken, és fiatal diplomások<br />
posztgraduális képzése, illetve tudományos fokozatuk megszerzésének támogatása.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 177 -