KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
nyilvánul meg. Ugyanakkor a kínai civilizáció skorából fennmaradtak nyomok, melyek egy transzcendens hitre<br />
utalnak, amelyben a transzcendenst az „ég” jelenítette meg; így az „ég” kifejezése, mint a legfels bb hatalom, a<br />
mai szóhasználatban is fennmaradt. Ezekben a kifejezésekben – „az Ég útja” (t’ien-tao) mely különbözik „az ember<br />
útjától” (jen-tao), az „ég” nemcsak a kozmikus természetet, az univerzumot jelenti, hanem az élet és minden emberi<br />
érték forrását. Az élet létrejöttét nem mint egy mechanikus, hanem mint egy spirituális, célratör folyamatot<br />
tekintették a kínai gondolkodók. Ebben az értelemben minden emberi lényt az ég folyamatos teremt cselekvése<br />
hozza létre, s az ember az égt l kapott bölcsességgel és erényekkel felruházva egyre teljesebb és egyre<br />
kifinomultabb kultúrát és értékeket hoz létre. Az univerzum és az ember így „az ég és az ember egységét” alkotják,<br />
s ennek keretében a kínai ember bens séges érzésekkel csodálja a természet végtelen szépségét és értékeli az<br />
etikai törvények által kormányzott társadalom helyességét. Az egyes ember élete nem választható el a mindenség<br />
életét l.<br />
Az embert és a teremt mindenséget átfogó egységnek következménye az a konfuciusi követelmény, hogy az<br />
ember legyen elégedett az ég által meghatározott földi sorsával. Ez az oka annak, hogy a kínaiak sokkal kevésbbé<br />
vannak kitéve a kisebbségi érzéseknek és a mások jobb sorsa miatt való elégedetlenségnek mint a nyugati<br />
civilizációban él ember, s még mostoha sorsukban is lázadás nélkül és békességben tudják végezni munkájukat.<br />
A konfuciusi etika nagy hangsúlyt helyez, egyrészt az ember magával született érzékére mely által meg tudja<br />
különböztetni a jót a rossztól (jen), másrészt a társadalmi rendet biztosító s az egyének magatartását szabályozó<br />
viselkedési normákra, mint az udvariasságra és a szertartásokra (li). A ceremónikus magatartás ésszer<br />
viselkedést és önfegyelmet jelent s az ember erkölcsi ítéletre való képességén nyugszik, így a jen és a li egymástól<br />
elválaszthatatlanok. Végeredményben e kett b l ered a szül kkel szemben kötelez tisztelet és a többi<br />
családtagokkal szemben való testvéries viselkedés (hsiao t’i), a lojalitás és szolidaritás embertársainkkal szemben<br />
(chung shu), és a jóhiszem cselekvés (hsin i).<br />
Pontosan a konfuciánizmusra vonatkozóan merült fel az utóbbi évtizedben ún. „ázsiai értékrendszerek”<br />
problémája az emberi jogokkal kapcsolatban. 11 Többen elismerték már, hogy az „ázsiai értékrendszerek” kollektív<br />
jellege, szemben a Nyugat individualizmusával, ad valójában értelmet a hagyományos moralitásnak, bár a<br />
hangsúly nem a kollektív szemponton van, hanem az individualizmus elvetésén. Ez az ázsiai felfogás hasonló az<br />
amerikai szociológus Michael Walzer meggy z déséhez, aki szerint a társadalmi igazságosság nem absztrakt<br />
jogok kérdése melyeket nem lehet az igazságosság mércéjeként használni, hanem a kontextustól függ. 12<br />
Mindenesetre tény, hogy a klasszikus konfuciánizmus egyrészt nem vezet a kommunista ideológia által el nybe<br />
helyezett kollektivizmushoz, de ugyanakkor elveti az absztrakt, atomszer individuum fogalmát is, s az egyént mint<br />
a többi emberi lényekkel különféle viszonylatokban álló lényt ismeri el. A társadalom nem egy rousseaui társadalmi<br />
szerz désen alapul, mert a társadalom egyes láncszemei, mint a család, természetes jelenségek, s így a<br />
természetes adottságokat tükrözi. Ezek a jelenségek nyilvánvalóan hierarchikus jelleg ek; egyrészüket a<br />
szükségszer ségb l kifolyó konvencióknak tulajdonítják. A társadalom így egy hierarchikusan felépített piramis,<br />
amelyben a viselkedésnek és a tevékenységnek a normái minden síkon pontosan meg vannak határozva, s az<br />
ebben megnyilvánuló felül és alárendeltség természetes és erkölcsileg helyes. A li, a megfelel viselkedés, azt<br />
jelenti, hogy a természettel harmóniában lév viszonyoknak felel meg. Az alacsonyabb rend ekkel szemben ezért<br />
kell nagylelk nek lenni, míg a feljebbvalókkal szemben ezért kell az elvárt tiszteletet tanusítani. A helyes<br />
magatartás az, amely a más emberi lények maguktól értet d méltóságát tiszteletben tartja. A lázadás, a tiltakozás<br />
és a kritika csak akkor jogosultak, ha a hatalmon lév k megszegik a jó kormányzás elveit, melyeket a konfuciánus<br />
kódex szintén el ír. Mindez nem jelenti a fennálló társadalmi rend szolgalelk elfogadását vagy a morális<br />
meggy z dés és ítélet hiányát, hiszen egyes történelmi id kben a társadalmi rend korrupttá válik, s a korrupciónak<br />
mindenkinek ellene kell szegülnie.<br />
Az emberi jogokra vonatkozó nyugati elmélet abból indul ki, hogy mások nem tehetik azt, ami nekik tetszik, ha<br />
ez az én jogaimat sérti. A konfuciánista magatartás viszont abból indul ki, ami az én kötelességem másokkal<br />
szemben; Konfucius maga azt írta, hogy kevésbé kell avval foglalkoznunk, hogy mások a megfelel tiszteletet<br />
tanusítják-e velünk szemben, hanem inkább avval, hogy mi megadjuk-e a megfelel tiszteletet másoknak<br />
(Analekták 1:16). A jogok a kölcsönösség következményei, mert ha nekünk másokkal szemben kötelességeink<br />
vannak, akkor ez utóbbiaknak nyilvánvalóan joga van elvárni részünkr l a megfelel viselkedést.<br />
A konfuciánizmus elismeri és tanítja az emberi lény méltóságát, mely egyedül rendelkezik a természetes<br />
világban öntudatos, morális érzékkel. Az egyéni, személyes felel sség a dönt . De ez a meggy z dés egyes<br />
11 Erre vonatkozólag egy fontos tanulmány: de Bary, Wm. Theodore. Asian Values and Human Rights: A Confucian<br />
Communitarian Perspective. Cambridge, Mass., Harvard University Press, 1998.<br />
12 Walzer, Michael. Spheres of Justice: A Defense of Pluralism and Equality. New York, Basic Books, 1983.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 13 -