KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
behelyettesíti egy másik fajta modernizáció folyamatát,” vagy „a radikalizálódó modernizáció megsemmisíti az ipari<br />
társadalom alapjait és feltöri annak kereteit,” vagy „több fajta modernizáció lehetséges.” 5<br />
Samuel P. Huntington harvardi professzor, akinek munkája – The Clash of Civilizations and the Remaking of<br />
World Order – igen nagy port vert fel a nemzetközi közvéleményben, még tovább megy a modernizációs kor<br />
újraértékelésében. Tétele röviden így foglalható össze: a nyugati civilizáció modernitása egyedülálló, de nem lehet<br />
univerzálisnak tekinteni, mert több fajta modernitást is el lehet képzelni. 6 Ami a Nyugat szemében univerzális, az a<br />
világ többi részében imperialistának min sül. 7 Huntington számos példát ad tételének bizonyítására megállapítva,<br />
hogy sem Nagy Péter Oroszországának, sem Kemal Atatürk Törökországnak modernizációját nem a nyugati<br />
gyakorlat bevezetése tette lehet vé; számunkra különösen érdekes – témánk szempontjából – amit Kínáról ír,<br />
hivatkozva a ti-yong ismert elvére, mely azt jelenti, hogy az élet alapvet megítélésének szempontjából a kínai<br />
kultúrára kell támaszkodni, míg praktikus kérdésekre vonatkozólag el lehet és el kell sajátítani a nyugati<br />
módszereket. Huntington meg van gy z dve arról, hogy Kína modernizál, de nem veszi át a maga egészében a<br />
nyugati modernizáció minden vonását hiszen, például, az indiai eredet buddhizmus befogadása sem vonta maga<br />
után Kína „indianizálódását,” hanem a buddhista világ- és életfelfogás „kínaizálódását.” „Modernizáció és<br />
gazdasági fejl dés semmiképpen nem kívánja meg a nyugati kultúra átvételét” – írja Huntington. „Ellenkez leg,<br />
pontosan a helyi kultúrák feléledését és az azokhoz való visszatérést mozdítja el ... a vallási megújulás a<br />
modernizáció következménye az egész világon. A nem-nyugati társadalmakban ez a megújulás természetszer leg<br />
egy Nyugat-ellenes formában jelentkezik... A világ alapvet en egyre modernebb lesz de nem válik nyugatibbá.” 8<br />
Kínával kapcsolatban szükséges Japán példáját is megemlíteni, mert ez az ország a 7. századtól kezdve átvette<br />
Kínától a konfuciánizmust és buddhizmust, s még sem lett kínaivá. Dilworth szerint 9 a japán korszak-megosztás<br />
mely a mi modern korunkat öleli fel, két részre oszlik: a kinsei (konfuciánus) és a kindai (nyugati) korszakokra; a<br />
régi, hagyományos értékrendszer érvényben maradt s ebbe ágyazódtak bele az új eszmei áramlatok. Ebben az<br />
értelemben az, ami Japánban történt egy kiváló példája Gadamer meglátásának, aki a „horizontok<br />
összeolvadásáról” ír, mert az eredeti japán értékrendszerbe olvadtak be, mint egymásra helyezked rétegek, 10 az<br />
újabb és újabb idegenb l jöv befolyások. Ezt, Dilworth magyarázata szerint, a shushigaku fogalma tette lehet vé,<br />
mely egy monolitikus öntudat helyett egy pluralista struktúrával rendelkez öntudatot jelent, amelyben a különféle<br />
gondolati, morális, vallásos, vagy esztétikai meggy z dések mind helyet találtak, anélkül, hogy a hagyományos<br />
alapokat meg kellett volna változtatni.<br />
2. A NYUGATI ÉS MÁS CIVILIZÁCIÓK KÖZÖTTI ALAPVET KÜLÖNBSÉGEK<br />
A civilizációk középpontjában álló vallások közötti különbségek legfontosabb vonása, hogy a keresztyénségen<br />
és az iszlámon kívül, egyetlen más vallás sem vallja magát univerzálisnak, még a judaizmus sem, pedig ez az<br />
el z kett vel együtt a monotheisztikus vallások csoportját alkotja. Ezért sem a kínai, sem az indiai civilizációnak<br />
nincs univerzalista követelése; az a régi Kínában uralkodó elmélet, hogy a kínai császár az egész világ feje<br />
egyszer en a földrajzi ismeretek korlátozottságából származó felfogást képviselt. Senki nem választhatja<br />
5 Beck–Giddens–Lash, op. cit., 2, 3 és 24.<br />
6 “Modern societies have much in common, but they do not necessarily merge into homogeneity. The argument that they do<br />
rests on the assumption that modern society must approximate a single type, the Western type; that modern civilization is<br />
Western civilization, and Western civilization is modern civilization. Virtually all scholars of civilization agree that Western<br />
civilization emerged in the eight and ninth centuries and developed its distinctive characteristics in the centuries that followed. It<br />
did not begin to modernize until the eighteenth century. The West, in short, was Western long before it was modern.”<br />
Huntington, Samuel P. The West: Unique, Not Universal. http://jya.com/clash1.htm, 2.<br />
7 “Culture follows power,” s ez a megállapítás tömören kifejezi Huntington álláspontját; “Imperialism is the necessary, logical<br />
consquence of universalism, yet few proponents of universalism support the militarization and brutal coercion that would be<br />
necessary to achieve their goal. Furthermore, as a maturing civilization,” – Huntington szavaiban a spengleri jóslat tükröz dik, –<br />
”the West no longer has the economic and demographic dynamism required to impose its will on other societies. Any effort to do<br />
so also runs contrary to Western values of self-determination and democracy.” Ibid., 7.<br />
8 Ibid., 5.<br />
9 Dilworth, David A. “Jitsugaku as an Ontological Conception: Continuities and Discontinuities in Early and Mid-Tokugawa<br />
Thought,” in Bary, Theodor Wm. de and Bloom, Irene. eds. Principle and Practicality: Essays in Neo-Confucianism and Practical<br />
Learning. New York, Columbia University Press, 1979, 471-514.<br />
10 Watsuji Tatsuro. “The Stadial Character of Japanese Culture,” ibid., 472.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 10 -