KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
6.) Az ipari forradalom több olyan találmánnyal ajándékozta meg Európát, amelyeket néhány évnyi vagy<br />
évtizednyi eltéréssel a kontinens egész területén alkalmaztak. Egy jogász kollégám valamikor azzal a<br />
kijelentéssel lepett meg, miszerint a vasúti sínpárok egymástól való egységes távolsága - amit l úgy tudom<br />
csak Oroszországban és Spanyolországban térnek el - els rend integrációs tényez . Nagyszer dolog,<br />
hogy Európát átszállás nélkül végig lehet utazni vonaton ugyanabban a kocsiban, hogy az árukat átrakás<br />
nélkül lehet szállítani Északról Délre és Keletr l Nyugatra, de az igazi integrációhoz ez bizony édes-kevés.<br />
Ugyanezek a sínpárok katonákat és hadfelszerelést is szállítottak döbbenetes mennyiségben, hogy a<br />
hadban álló felek minél alaposabban elpusztíthassák egymást. Azóta a sínpárok távolságához további<br />
találmányok társultak, mint pl. a háztartási áram 220-230 voltos feszültsége, a konnektor-dugók azonos<br />
mérete stb. Az azonos elvek és azonos módszerek szerint m köd technikai eszközök elterjedése nagy<br />
el nyökkel jár, de önmagukban nem vezetnek el egységhez, a társadalmi, gazdasági és kulturális téren<br />
meglév sokszín séget nem változtatják meg.<br />
A kudarc gyakran akkor következik be, amikor a siker kézzelfogható közelségben lév nek t nik. Európa<br />
évszázadok során a többi kontinens fölé n tt, amelyekre - a gyarmatosítás révén - hatalmát is kiterjesztette.<br />
A XIX. század végén úgy látszott, valóban meghatározza a világ sorsát. Mindössze néhány év kellett ahhoz,<br />
hogy saját magát olyan öngyilkos háborúba sodorja, mely vezet szerepének belátható id re véget vetett.<br />
„Nyugat alkonya! - hirdette Oswald Spengler. Az „Untergang"-nak alkonnyal való fordítása túlságosan<br />
finomnak t nik. Inkább hanyatlást, süllyedést jelent. A második menet - 1939-45-ös évek katasztrófája -<br />
mindezt - úgy t nt - végleg megpecsételte.<br />
Spenglernek mégsem lett igaza, mint ahogyan azoknak a marxista teoretikusoknak sem, akik Keleten és<br />
Nyugaton egyaránt - de sokan voltak! - a „szovjet" típusú . szocializmus elkerülhetetlen gy zelmét hirdették<br />
A tudományos igénnyel megfogalmazott el rejelzések „nem jöttek be", az események nem az el zetes<br />
jóslatoknak megfelel en alakultak. A század végére nem Nyugat, hanem Kelet gazdasági és politikai rendje,<br />
a kommunista diktatúra omlott össze. Európa pedig elindult az egységhez vezet úton. Oroszország nélkül<br />
ugyan, de - talán épp ezért - végre valóban egyesülhet. Számbeli kisebbségét - például Kína vagy India<br />
vonatkozásában - pótolhatja szürke állományával és gazdasági kapacitásával. A különböz civilizációk<br />
között egyébként is olyan mélyreható különbségek vannak, amelyek az egyöntet ség megteremtését<br />
gyakorlatilag lehetetlenné teszik. Ha egyes országokban éhínség dúl és a túlnépesedés elviselhetetlen<br />
méreteket ölt, míg másutt az eszeveszett pazarlás kétségtelen jeleivel találkozunk és ugyanott a lakosság<br />
állandó csökkenését regisztrálják, utópisztikus dolog azonos gyógymódokat propagálni valamennyiük<br />
számára. Igaz, a különbségek még nem jelentenek sokszín séget, de nem a civilizációk egymásrehatását<br />
vizsgáljuk most, hanem az Európán belüli viszonyok tarkaságát.<br />
Kétségtelen, hogy Európa politikai felépítménye nehézkesen mozog, döntési mechanizmusa lassú és<br />
kevéssé hatékony. Amióta az orosz páncélosok vagy a közép-hatósugarú rakéták nem jelentenek közvetlen<br />
veszélyt, minden lelassult és körülményesebbé vált. Kicsinyes fiskális szempontok irányítják az európai<br />
kormányokat. Le lehet-e küzdeni az ezzel kapcsolatos nehézségeket? Bizonyos, hogy ha az ellenséges<br />
tankhadosztályok most is a thüringiai erd ben állomásoznának és nem valahol a Volga és az Ural között<br />
kellene keresnünk ket, a magukat veszélyeztetettnek érz európai kormányok is mélyebben és gyakrabban<br />
nyúlnának a zsebükbe.<br />
7.) Meg rizhet -e Európa sokszín sége?<br />
Elnézésüket kérem, amiért ötletszer en, nem a kell alapossággal és rendszerességgel vetettem néhány<br />
futó pillantást az európai történelemre. A téma természete nem engedte meg, hogy elmerüljek egyetlen<br />
korszak vizsgálatában, több korszak elemzésére pedig nem adott lehet séget az id . Ami a felvetett kérdést<br />
illeti, a felsorolt példákból megtanulhattuk, hogy a jövend t illet megfogalmazásokkal legyünk minél<br />
óvatosabbak. Európa sokszín sége meg rizhet , ha maguk az európaiak meg akarják rizni, ha minden<br />
nehézség dacára és minden körülmények közepette megvédend értéket látnak benne. Az id rostáján -<br />
ahogy Ady írta - sok minden kihullik, a rostát azonban emberek tartják a kezükben. k választanak és k<br />
válogatnak.<br />
A változó körülmények negatív és pozitív irányban egyaránt hatnak. A gyorsan növekv , egyre nagyobb<br />
méreteket ölt turizmus nyilvánvalóan el segíti a globalizációt. Ma már a legfontosabb gazdasági ágazatok<br />
egyikének tekintik, mely hatalmas bevételeket, üzleti nyereségeket hoz, de emellett el segíti, hogy a világot<br />
járó turisták más népeket megismerve el ítéleteik egy részét l megszabaduljanak, közelebb kerüljenek<br />
egymáshoz, ami minden bizonnyal a globalizáció irányában hat. Ugyanakkor ezzel együtt és ezzel<br />
ellentétesen a nemzeti hagyományok ápolását és a nemzeti identitás érzését is ér síti. A turistákat nemzeti<br />
sajátosságokkal lehet az egyes országokba csalogatni, a történeti múlt emlékeivel, amelyek - az adott<br />
országon belüli összetételben - sehol másutt nem találhatók. Nemcsak az egyre gyakrabban hordott<br />
népviseletre, a helyi konyhák büszkén kínált különleges ízeire gondolok, hanem az építészek, fest k,<br />
szobrászok alkotásaira. A nyáron a Baltikumban jártam és közvetlenül tapasztalhattam, hogy a hosszú<br />
szovjet uralom alól felszabadult országok milyen büszkén - és sikeresen! - hivatkoznak kultúrájuk sajátos<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 142 -