KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
Lakossága vegyes, jórészt ujgurok lakják, de lehet látni kazahokat, tadzsikokat, üzbégeket, kirgízeket; a n k<br />
többsége, fedett f vel csadorban jár. Amióta megnyílt, az év felében járható Kunjerab hágó, pakisztáni<br />
muzulmánok is nagy számban keresik fel a várostól északkeletre található XVII. században épült<br />
zarándokhelyet az indiai stílusú Abakh Hodja mecsetet. Pár napi kashgari tartózkodás, korábbi adataink<br />
feldolgozása után a Pamír hegységben található Tashkurgánba indultunk. Mint a régi utazók mi is<br />
felfrissítettük készleteinket: lepénykenyereket, friss gyümölcsöket vásároltunk. A kezdetben szelíd lejt ket,<br />
vízfolyásokat egyre vadabb sziklás táj, havas helyek váltották. 3500 méteren még láttunk tevéket,<br />
magasabban már a kora sz ellenére is havas réteken megjelentek a jakok. Felejthetetlen élmény volt a<br />
felh kb l kibukkanó 7509 méteres csúcs a Musztag-Ata, vagyis a „jéghegyek atyja”. A Tadzsik autonóm<br />
területen lev Tashkurgan k vár, k torony az utolsó jelent s kínai település. Egykori stratégiai szerepe<br />
megsz nt, akár err l a helyr l is írhatta volna a költ „vár állott, s ma k halom”… a település szerény,<br />
asszonyok hordják népviseletüket, láthatóan nehezen élnek a zord klímájú vidéken. A f téren turul madár<br />
szobra, ilyent <strong>Magyar</strong>országon és Mongólián kívül nem látni. A hegyeken túl Afganisztán, Tadzsigisztán, az<br />
egykoron boldog völgy Kashmir.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 137 -<br />
*<br />
Ismét Kashgarból indultunk tovább a Selyemút déli szakaszán. Jenghitsar az els jelent sebb város,<br />
kézikovácsolású turulfejes t rjeir l híres. Majd Melikawat romvárosa és a Jurunkash folyó következik. Stein<br />
expedíciói során feltérképezte ezt a vidéket is. A Jurunkash folyó els sorban a medrében található jaderól<br />
híres. Kincskeres ként, helyi kisgyerekek segítségével, akik, a számunkra szinte egyforma kavicsok közül,<br />
csalhatatlan biztonsággal választották ki a valódit, hoztunk mi is pár követ. A kínaiak rendkívül nagy becsben<br />
tartják a jadét. A Selyemút déli szakaszát mintegy kétezer évvel megel zte az úgynevezett jade út.<br />
Hotanban bepillanthattunk az egyetlen ma is hagyományos módon merített papírt készít család munkájába.<br />
A lehántott sivatagi fa kérgét felf zik, majd péppé aprítják vízzel és számunkra ismeretlen köt anyaggal<br />
szitára egyengetve, napon kiszárítják. Er s rostú, durva felület papírlap az eredmény. Ebben a városban<br />
m ködik egy selyemhernyó gubójából színes atlaszselymet el állító manufaktúra. Mintha kétezer évet<br />
mennénk vissza az id ben: a meleg vízben ázó gubókról tekered pókháló finomságú szálakat egyesítik,<br />
fonják, majd szövik. Hotanból úttalan utakon tovább Stein kifejezésével élve „homokba temetett városok”<br />
mellett az egykoron fontos Loulan királyság központja Lop Nor felé. A forró sivatagi nap, a száraz éghajlat<br />
2500-3500 éves múmiákat rzött meg szinte teljes épségben. Ezek nem mesterségesen mumifikáltak, mint<br />
Egyiptomban, hanem az éghajlat rizte meg a sivatag homokjában. Arcvonásaik, mint ezt a kutatók feltárták,<br />
europid vonásokat mutatnak. Öltözetük anyaga, a szemek kis lapos k vel való letakarása számos<br />
összehasonlító vizsgálatra adnak lehet séget. Expedíciónkat a Takla Makán sivatagi olajmez kön átvezet<br />
úton Korla városában fejeztük be. Ürümcsi, Pekig érintésével jöttünk haza.<br />
*<br />
Az út során 35 óra forgatott videofelvétel, 7-8000 fénykép, térképészti felmérés és jegyzet készült. (Hozzá<br />
kell tennem, hogy Stein Aurél 100 évvel ezel tt sokkal komplikáltabb technikai körülmények között készített<br />
fotográfiáiból mintegy 6000 darabot hagyott a <strong>Magyar</strong> Tudományos Akadémiára.)<br />
A feldolgozott anyagból számtalan újságcikk, tanulmány készült, valamint az expedíció útját bemutató<br />
„Selyemút - Stein Aurél nyomában” címmel 8 részes dokumentum-filmet sugárzott a Duna TV és a Selyemút<br />
mentén fellelhet kézm vesekr l, illetve az idén 850 éve f várossá vált Pekingr l is készült egy-egy film.<br />
Terveink között szerepel egy nagyobb lélegzet - fotókkal, térképekkel illusztrált - könyv kiadása.<br />
Bibliográfia:<br />
Awakaned Qin’s Terra-Cotta Army. Shaanxi Travel and Turism Press 2001.<br />
Baktay Ervin: A boldog völgy országa. <strong>Magyar</strong> Földrajzi Társaság Könyvtára.<br />
Bárdi László: „Az els magyar Selyemút expedíció”. Turán 2004. 1. sz.<br />
Bárdi László: Az si Selyemút világa. Masszi Kiadó 2003.<br />
Bárdi László: Keleti kapcsolatok, keleti gyökerek. Balaton Akadémia könyvek 2004.<br />
China Past and Present. Ministry of Culture China 2002.<br />
China’s Minority Peoples. China Pictorial Publishing House 1995.<br />
Im fernen Osten Reisen des Grafen Béla Széchenyi. Gustav Kreitner Wien 1881.<br />
K rösi Csoma Sándor és a magyar keletkutatás. K rösi Csoma Sándor Közm vel dési<br />
Egyesület 2004.<br />
Looking taward the northwest (China).