KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
Meger sítve az expedíció szakmai vezet je - Bárdi László - a kutatóútról írt egyik tanulmányában<br />
összefoglaltakat, számomra is a legmaradandóbb élményt és teljesítményt a korábbi expedíciók során<br />
elhanyagolt leágazások jelentették. Az Európában inkább tangut államként ismert Xixia állam f városa a<br />
„Fekete Város” mongolul Kara Hoto, ma tulajdonképpen zsákutca, mert a végeláthatatlan Gobi sivatagon<br />
oda vezet karavánút nem vezet tovább. Bár az elhagyatott romvárostól alig 50 kilométerre kezd dik<br />
„Küls ”, vagyis az orosz érdekszférába tartozó Mongólia.<br />
Hozzátartozik a hely pontosabb behatárolásához, hogy erre találhatók Kína legnagyobb rakétabázisai,<br />
atom- és hidrogénbomba arzenálja. Innen l tték fel Kínában tartózkodásunkkal egy id ben az els kínai<br />
rhajóst. Kínai kísér ink megpróbáltak az els idegeneknek tilos a belépés, katonai terület tábla láttán<br />
eltéríteni úti tervünkt l. Végül sikerült speciális engedély birtokában elindulnunk több száz kilométeres<br />
utunkra a Góbin át, a környék babonás népe szerint démonok és ártó szellemek lakta, leírhatatlan szépség<br />
Kara Hotoba. Az els európai Marco Polo volt, aki eljutott ide 1274-75 táján. Etcina néven emlegette a<br />
várost „…tizenkét napos lovaglás után Etcina városába érkeztek, mely északi irányban fekszik a homokos<br />
sivatag peremén, Tangut tartományhoz tartozik. A nép bálványimádó, igen sok tevéje, szarvasmarhája van,<br />
azonkívül sok kit n kerecsen- és vándorsólymot tenyésztenek… Ebben a városban negyven napra való<br />
élelmet kell felvennetek, mert ha Etcinát elhagyjátok, északi irányban negyven napi járóföldre terjed<br />
sivatagba juttok, ahol sem szállásra, sem élelemre nem találtok. Emberrel is csak nyáron találkoztok, mivel<br />
itt télen túl nagy a hideg…”<br />
Stein Aurél harmadik kínai útján jutott el ide. Megel zte az orosz Pjotr Kozlov, aki a több évszázada kihalt<br />
városban végzett ásatásai során közel 2000 tungut nyelv könyvet, több mint 300 kéziratot talált és vitt<br />
magával. A leny göz méret szabályos téglalap alakú 300x400 méter alapterület várost hatalmas, mára<br />
már több méteres homok befútta falak veszik körül. Szabályos elrendezés utcák, katonai- középületek<br />
maradványai láthatók ma is. A város közepén Buddhista szentély romjai. Az egyik sarokbástyán három épen<br />
maradt sztupa. Kis szerencsével a mai utazó is találhat korabeli cseréptöredékeket. A film kedvéért<br />
összeraktuk egy malomk szétszórt darabjait. A tangut birodalom 300 évig élte fénykorát Dzsingisz kán<br />
unokája Kubilaj vetett véget uralkodásuknak.<br />
Következ fontos állomás szintén Stein kutatásainak színtere Dunhuang volt. Az egykori Selyemút fontos<br />
oázis városa, ennek bizonyítéka a város közelében található Mogao, más néven „Ezer Buddha”<br />
barlangtemplomok. Fénykorát a IV.-XIV. század közötti id ben élte, amikor több mint ezer fülkéje volt,<br />
jelent s részük ma is látogatható. A 45.000 m 2 falfestmény és 2400 festett szobor Buddha és a buddhizmus<br />
tanait hirdeti, dics íti, egyben bemutat festésük idejéb l életképeket. Itt található az eljövend Buddha 34 m.<br />
magas szobra. Nekünk magyaroknak különösen érdekes a 249. barlangban látható falfestmény, mely lovon,<br />
két alakot ábrázol visszacsapó íjjal kezükben, amint barsra, azaz hópárducra vadásznak. Akár honfoglalás<br />
kori el deink is lehetnének. A barlangokban talált felbecsülhetetlen érték kéziratokról már Stein életrajza<br />
során tettem említést. Az út tovább a Dunhuangtól 90 kilométerre lev Yumen kapun át vezet tovább. A 2000<br />
éves 24x26 méter alapterület er dítmény falai ma is 10 méter magasak. A Tang kor híres hivatalnok-költ je<br />
nem véletlenül írta versében a 700-as években: … „Igyunk barátom, még egy búcsúpohárka bort: a hágón<br />
túl nyugatra nem lesz már jóbarát.” Hosszú fárasztó sivatagi úton folytattuk expedíciónkat Hami városa felé.<br />
Útközben a nagy fal legrégebbi mintegy 2000 éves maradványai, a Stein Aurél által római minta szerint<br />
limesnek nevezett rtornyok. Mai szemmel nézve is óriási katonai raktár, a 132 méter hosszúságú és 17<br />
méter szélesség Hecang er d. Hami városát már Marco Polo is említi, ma virágzó modern település. Bár az<br />
évi csapadék mindössze 50 mm, mézédes dinnyét termesztenek. A város határában található Mohamed<br />
próféta egyik Kínába küldött tanítójának Guessnek a sírja. Kit n autóút vezet tovább Turfánba. A IX-XIII. sz.<br />
között az ujgur birodalom székhelye volt. A várostól északra húzódik a 3000 hektáros sz l völgy. A<br />
mézédes, 24-26 cukorfokos sz l b l els sorban mazsolát állítanak el . Csoda, hogy az évi 40 mm-es<br />
csapadék mellett erre gyapotot és dinnyét termesztenek. Ritka élményben volt részünk, a város szélén<br />
ünnepl családokkal találkoztunk, ujgur esküv re érkeztünk. Amint kiderült kik vagyunk, honnan jöttünk,<br />
meghívtak, megvendégeltek. Én, mint „rokon” lefilmezhettem a hagyományos muzulmán szertartás minden<br />
részletét, míg kínai kísér nket kiküldték, hiszen csak egy „idegen” volt. A térség legrégibb települése<br />
Jiaohe. Két kiszáradt folyómeder között átlag 30 méter magasan kiemelked szigeten lev romváros ma is<br />
pontosan mutatja településszerkezetét. Végigmenve a 350 méter hosszú, 10 méter széles f utcáján jutunk el<br />
a „polgárvárosból” egy templom romjaihoz. A fennmaradt nagy számú sztupa romja bizonyítja, hogy jelent s<br />
vallási központ volt. Itt Turfan közelében található Kína legmélyebb pontja a –154 méteren fekv 152 km 2<br />
terület Aydingol, Holdfény sóstó. Tóról már nem nagyon lehet beszélni, inkább magas sótartalmú mocsár. A<br />
környéken találhatók a bezikliki – „Ezer Buddha barllangok” jelenleg 57 fülkéjük látható. Jelent s m emlék<br />
virágkorát a VI-XIV. sz. között élte, jóval szerényebb a dunhuangi barlangoknál. Stein 1914-ben járt itt és<br />
több freskórészletet leválasztással elvitt. Naplójában mentségként leírja, hogy a környék muzulmán<br />
lakossága, nagy kárt tett az arcok levakarásával és a képek megmentésének egyetlen (bár vitatható) módja<br />
azok múzeumi kiállítása. Utunk következ állomása az ujgur autonóm terület f városa Ürümcsi volt. A<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 135 -