KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
hogy az ázsiai országok, els sorban Kína és India, abban a mértékben válhatnak a Nyugat kihívóivá, amennyiben<br />
utolérik ennek technológiai és gazdasági fejlettségét, magukévá téve egyúttal e fejl désnek a nyugati világban<br />
érvényben lév társadalmi, politikai és szellemi alapjait.<br />
Ily módon röviden meghatározva azt a keretet amelyben mondanivalóm elhelyezkedik, els sorban meg<br />
szeretném határozni, hogy mit értek a nyugati világban végbement modernizáció alatt és melyek a nyugati és más<br />
civilizációk közötti legfontosabb különbségek. A továbbiakban pedig a kínai és indiai modenizációs folyamatok<br />
jellegét és körülményeit fogom felvázolni megmutatva azt, hogy ennek a két országnak modernizációs törekvései<br />
miben különböznek attól, ami a Nyugat újkorát jellemzi, s miért lehet a két folyamat szembenállásáról beszélni.<br />
1. MI A MODERNIZÁCIÓ ÉRTELME?<br />
Modernizáció alatt azt a komplex folyamatot értjük, amely a kés i középkorban indult el, a 16. századi<br />
Reformáció és a 17. században elkezd dött tudományos fejl dés, valamint a 18. századi felvilágosodás eszméinek<br />
hatása alatt egy teljesen új világot teremtett Európában s a nyugati civilizáció szélesebb körein belül. A modern kor<br />
legf bb jellemz i: a szekularizált társadalom; az egyénnek a közösség fölé való helyezése egyid ben a<br />
nemzetállam hatalmának meger södésével; a pénzben kifejezett materiális értékrendszer lassú uralomrajutása a<br />
hagyományos etikai és morális értékekkel szemben; a termel , elosztó és értékesít gazdasági tevékenységeknek<br />
a kapitalizmusban az egyes személyek kezdeményezésére alapuló megvalósítása, 2 mely a kés i modernitás<br />
korában a termelés helyett a pénzügyi mechanizmusok és piacok funkciójára helyezte a hangsúlyt, és amely az<br />
iparosítást és a szolgáltatási szektorok fejlesztését részesítette el nyben a vidéki népesség életnívója emelésének<br />
elhanyagolásával; a demokratikus politikai rendszer, mely a kés i modernitásban szintén alapvet változáson ment<br />
keresztül, mivel a közélet és az állam apparátusa egyre jobban bürokratizálódik; és végül, a legmeglep bb<br />
fejlemény, a bürokratikus államhatalommal szemben pontosan az egyén védelmét szolgáló emberi jogok<br />
doktrínájának bevezetése.<br />
A modernizáció tehát a nyugati perspektívában egy totális életformát jelent, amelynek minden elemét el kell<br />
fogadni, ha egy társadalom a nyugati értelemben modernizálni akarja magát. Ez a meggy z dés annak ellenére<br />
uralkodik, hogy kés i modernitásunkban egyre láthatóbbakká válnak annak jelei, amit Ulrich Beck a rizikótársadalom<br />
fogalmában foglalt össze, 3 az amire társadalmunk egyes marginális gondolkodói és csoportjai<br />
igyekeznek a figyelmet felhívni: természetes környezetünknek az ember érdekében való teljes elpusztítására, az<br />
ökológiai egyensúly teljes felborítására mely az emberi faj elkerülhetetlen kipusztulásával járhat.<br />
Mindenképpen jogos felvetni azt a kérdést, hogy a modernizáció folyamata egy részekre szét nem osztható<br />
egész-e, melynek minden aspektusát el kell fogadni és utánozni azoknak az ázsiai, dél-amerikai vagy afrikai<br />
országoknak, amelyek a nyugatihoz hasonló jólét megteremtésére törekednek. Egy fajta modernizáció képzelhet<br />
el csak? Nincs több út ami a modernizációhoz vezet?<br />
Ira Lapidus, amerikai szociológus, már 1987-ben azt a választ adta erre, hogy<br />
„Bár a modernizáció egy univerzális jelenség, minden olyan társadalomban ahol megvalósítani akarják más<br />
formában jelentkezik... Több fajta modernitás van, mert ezek a változatok annak eredményei, ahogy egy ország<br />
lakossága reagál az európai hatalmak ösztönzésére és amilyen er feszítéseket tesz társadalmának<br />
megújítására.” 4<br />
A közhangulattal szemben igen meglep , hogy egyre több nyugati gondolkodó a humántudományok minden<br />
ágából, a modernizáció különféle fajtáiról beszél. Példaképpen nem idézek csak egy 1995-ben megjelent jelent s<br />
munkából – melynek szerz i Ulrich Beck, aki szociológiát tanít Münchenben, Anthony Giddens, a London School of<br />
Economics and Political Science igazgatója és Tony Blair miniszterelnök f tanácsadója, valamint Scott Lash,<br />
esztéta és szociológiai professzor – akik az önmagát vizsgáló és értékel modernizációról írtak. Ebben a<br />
munkában rendszeresen találkozunk olyan kifejezésekkel mint „egy fajta modernizáció meghazudtolja és<br />
2 Ezzel szemben a szocialista államkapitalizmus, mely szintén a nyugati modernitás terméke, kizárólag a kollektivitásra<br />
hivatkozva, a gazdasági tevékenységeknek az egyes uralkodó rétegek érdekében való kihasználását jelentette.<br />
3 Beck, Ulrich – Giddens, Anthony – Lash, Scott. Reflexive Modernization – Politics, Tradition and Aesthetics in the Modern<br />
Social Order. Stanford, Stanford University Press, 1994, 5. és 9.<br />
4 Lapidus, Ira. “Islam and Modernity,” in Eisenstadt, S.N. ed. Patterns of Modernity. 2. kötet, Beyond the West. London, Frances<br />
Pinter, 1987, 89 (minden idegennyelv szöveg magyar fordítása a szerz m ve).<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 9 -