KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
emlékeznek leírásaikban. Kína latin neve, Seres a selyem kínai si nevéb l ered, míg a nyugati nyelvekben<br />
használatos megnevezés az els császárra Qin Shi Huang-ra utal. (ejtése: Csin Si Huang).<br />
Magát a Selyemút elnevezést erre a nyugatot kelettel összeköt évezredes karavánútra a XIX. században<br />
a német Ferdinand von Richthofen báró hozta a mindennapok köztudatába.<br />
Az els ismert nev utazó, aki tulajdonképpen elindult ezen az úton és Kínából az akkori világ három<br />
tucat országát megismerve eljutott Mezopotámiába, Zhang Qian volt, Kr.e. 138-114 között, akit a császár<br />
katonai szövetségeseket keresni küldött a hunok ellen. volt, aki az els geográfiai felméréseket végezte és<br />
mai szóval azt mondhatnánk kijelölte a Selyemút nyomvonalát. 67-ben két nagytekintély buddhista<br />
szerzetes Indiából érkezett Kínába Ezzel elindult a kereskedelmen túl az ideológiák terjedése, nevezetesen<br />
a buddhizmus tanai Kínába. Ezen az úton érkezett a nesztoriánus kereszténység hite is. Stein Aurél a<br />
dunhuangi barlangokban talált erre vonatkozó írásos emléket. Az egykori f városban, Xianban van a világ<br />
legnagyobb k be vésett könyvtára, mely kétezer k táblát riz, az egyiken a kereszt jelével. A XIII. századi<br />
nagy utazó, Marco Polo is ír róluk: „Kaszkar….. úgy mondják, hajdan önálló királyság volt, de ma a Nagy<br />
Kán birodalmához tartozik. Az ország jó része muzulmán, vannak még nesztoriánus keresztények is saját<br />
templomaikkal; k maguk a görögök hitvallását követik, és úgy vegyülnek el a nép közt, mint a keresztény<br />
országokban a zsidók”. A keresked k egy része arab volt, így az iszlám is gyorsan híveket talált, miután a<br />
Próféta elküldte három hittérít jét. Nevüket a kínai történetírás feljegyezte: Gess, Uwise, Wangause. Gess<br />
sírját, gondozott mauzóleumát Hami oázis közelében mi is felkerestük.<br />
Feltétlenül ki kell emelni Xuan Zang (602-664) szerzetest, aki 12 kötetes leírásban foglalta össze<br />
tapasztalatait, melyeket nyugati utazása során több mint 100 országban tett látogatása során összegy jtött.<br />
Nagyságára és megbecsültségére jellemz , hogy a császár Xianban 662-ben külön épületet, a „Nagy<br />
Vadlúd Pagodát” emeltette, hogy a szerzetes könyvei méltó elhelyezést nyerjenek. Indiából a buddhizmus<br />
legfontosabbnak tekinthet könyveit hozta magával és azokat lefordítva dönt szerepe volt a buddhizmus<br />
kínai elterjedésében. A legenda szerint, amikor Stein Aurél a dunhuangi barlangokban talált kéziratok egy<br />
részét el akarta hozni, tolmácsa meggy zte a barlangban szolgáló Wang taoista szerzetest, hogy Stein<br />
Xuan Zang reinkarnációja, s míg az el bbi elhozta Indiából a tanokat Stein vissza akarja juttatni ket.<br />
A Selyemút természetesen nem egy útvonal volt. Dunhuangtól három lehetséges elágazása van:<br />
- A déli, mely követi a Takla Makán sivatag déli szegélyét és a Ruoqiang-Qiemo-Khotan-Yarkand érintése<br />
után Kashgar az utolsó kínai város. A folytatás a Pamír magas hegyein át Afganisztán, Perzsia, a Közel-<br />
Kelet államai, Bizánc, Róma.<br />
- A középs út a Takla Makán keleti medencéjén haladt át, majd az egykori Loulan királyság érintésével,<br />
Kuchan, Aksun át ért Kashgarba.<br />
- Az északi: Hami-Ürümqí-Yining-városokon át haladt tovább A Tian Shan északi peremén, a mai kazak,<br />
kirgíz államokon keresztül Európába.<br />
A Selyemúton sok nemzetiség keresked i szállították oázisról oázisra haladva karavánjaik kincset ér<br />
árucikkeit. Els sorban a selymet, melynek ára akkoriban felért az aranyéval. Készítése titkának, illetve<br />
kicsempészéséért halál járt. Stein Dandan Uilik romvárosban talált egy freskót, melyen egy szolgálólány<br />
úrn je fejékére mutat jelezve, hogy abban rejtette el a selyemhernyó petéit. Porcelán, tea, illatos f szerek,<br />
sz nyegek, drágakövek, jáde került Európába, de még a kajszi barack is. Nyugatról viszont ezen az úton<br />
érkezett Kínába a gránátalma, dió, sárgarépa, sáfrány, hagyma, sz l , a páva, és a mai napig Kínában<br />
tevemadárnak nevezett strucc is. Az út veszélyes volt, természetesen rablóbandák garázdálkodtak és<br />
sokszor a helyi hatalmasságok is nehezítették a keresked k dolgát. Részben e miatt, másrészt az abban az<br />
id ben az áruk ellenértékeként használatos fémpénz, ezüst súlya miatt már a Tang dinasztia idején (618-<br />
907) kitalálták az ún. „repül pénzt”, vagyis a csekket.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 133 -<br />
*<br />
Az expedíció célja a teljes útvonal bejárása és megismerése volt Xian – Kashgar, illetve Tashkurgán<br />
(k torony) között, melyet már Ptolemaiosz, s t el tte tiruszi Marinusz a nagy geográfus, úgy ismert, mint<br />
Szeriké, vagyis a kínai birodalom legszéls nyugati határán lev keresked város. Ez volt a legalkalmasabb<br />
hely a cserekereskedelemre, azon az srégi és egykor fontos útvonalon, amely összekötötte Bels -Ázsiát<br />
távol Nyugattal és Kelettel. Céljaink között szerepelt:<br />
- A Nagy Népvándorlás számunkra is kiemelked en fontos tájegységének, így a jogurok lakta Qilian<br />
hegység, a ma is els sorban állattenyésztéssel foglalkozó téli-nyári legel váltó életformát folytató népeknek<br />
otthont adó Barkol sztyeppe vidéke.<br />
- A pár éve, még a kínaiak számára is alig ismert Dzsungária és az Ili folyó völgyének felkeresése.