KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
Bels -Ázsia felfedezésében és régészeti feltárásában a XX. században legjelent sebb eredményeket az<br />
1862. nov. 26-án, Budapesten középosztálybeli zsidó család kés i gyermekeként született Stein Aurél érte<br />
el. Apja Stein Náthán keresked volt, anyja Hirschler Anna. Szülei evangélikus hitben keresztelték, a Márk<br />
Aurél nevet adták az újszülöttnek, mintegy tiszteletadásként a Pannóniában ismert filozófus császár Marcus<br />
Auréliusnak. A Márk név korábban is többször el fordult a családban, anyai nagyapját is így hívták.<br />
Neveltetése nagyrészt nagybátyjára a <strong>Magyar</strong> Tudományos Akadémia tagjára, a magyar szemészet<br />
megalapítójára Hirschler Ignácra hárult, aki egyben a F rendi Ház tagja volt. Stein életében meghatározó<br />
szerepet játszott. Iskoláit Budapesten kezdte a piaristáknál, majd Drezdában evangélikus gimnáziumba járt,<br />
de az érettségit Budapesten a Deák téri evangélikus gimnáziumban tette le. Egyetemi tanulmányait a Vallás<br />
és Közoktatási Minisztérium ösztöndíjával Bécsben, Lipcsében, Thübingenben folytatta. Honvéd<br />
önkéntesként a Ludovika Akadémián katonáskodott. Az itt kapott térképészeti tanulmányait kés bb indiai<br />
majd kínai, végül afganisztáni útjain kamatoztatta. Indiai munkatársaival számtalan térképészeti felmérést<br />
végzett. Utána Londonban, illetve Chambridgeben posztgraduális képzés következett, ahol hamarosan<br />
felismerték a fiatal tudós tehetségét és értékelték is. A hazai sz kös viszonyok aligha tudtak volna olyan<br />
lehet ségeket teremteni a fiatal tudós számára, mint a Brit birodalom. Stein Aurélban szerencsésen<br />
ötvöz dött a tehetség és az elhivatottság. Egymást kiegészít diszciplínának tartotta a földrajzot és a<br />
történelmet. Példaképe Nagy Sándor volt. Huszonöt évesen már Indiában Lahoreban találjuk, mint a Punjab<br />
egyetem els rektora. (Megjegyzend , hogy ennek az egyetemnek alapításában is már tevékenyen részt<br />
vett a magyar tudós Leitner Pál.) Stein egyben a „tanulmányi osztály” vezet je lett, majd a Keleti kollégium<br />
igazgatója, kés bb „f tanfelügyel ” és az északnyugati tartomány és Beludzsisztán régészeti felügyel je.<br />
<strong>Magyar</strong>országhoz f z d kapcsolata folyamatos. 1895-ben a <strong>Magyar</strong> Tudományos Akadémia küls<br />
tagjává választották. Akadémiai székfoglaló beszédét „A fehér hunok és rokon törzsek indiai szereplése”<br />
címen tartotta. Ez a téma kés bb is foglalkoztatta. 1912-ben az indiai kormány égisze alatt magyar és török<br />
törzsek vándorlásának történetét kereste. Kutatása középpontjában a civilizációk egymásra hatása volt. A<br />
mediterrán nyugatot (Európát) és Iránt, Indiát, Kínát (Ázsiát) egy kulturális egységként kezelte.<br />
Találkozópontnak a Selyemutat tartotta.<br />
Stein Aurél közel harminc éven át a nyarakat, ha tehette, az egykori „boldog völgyben” Kasmírban töltötte.<br />
India volt Stein igazi hazája. Kevésbé ismert ottani munkássága. Pedig jelent s kutatásokat végzett India<br />
régi történetének feltárásában. „K rösi Csoma Sándorral k fedezték fel újra a Buddhizmust India számára”<br />
– fogalmazott egy interjúban Bethlenfalvy Géza orientalista. Kalhána Rajatarangini „A kasmíri királyok<br />
krónikája” cím , 17. században írt szanszkrit történelmi m fordítása és közzététele tudományos<br />
tevékenységének kezdeti, fontos állomása volt. Itt Kasmírban, a 3200 méteren fekv Mohand margban<br />
kereste fel 1928-ban Baktay Ervin. A Boldog völgy országa cím könyvében leírja közös vacsoráját Steinnel.<br />
A következ néhány sor szemléletesen, szinte filmszer en mutatja be a nagy keletkutatót, életmódját….<br />
„Igazi tábori felszerelés szerepelt az asztalon: duplafenek , fehérzománcos bádogtányérokba és tálakba,<br />
forró vizet töltöttek a csavarral zárható lyukon. Így aztán akár még a Pamír hideg éjszakáin is meleg<br />
maradhat az étel. Egyszer , de jó vacsorát szolgált fel a szolga. Ha jól emlékszem pandzsabi legény volt és<br />
Stein Aurél hozzá is az anyanyelvén, pandzsábiul szólt. Általában minden emberét annak tulajdon<br />
anyanyelvén szólongatta: kit hindi, kit urdu, kit pandzsábi, kit meg kasmíri nyelven, míg pathán szolgájával<br />
pasthu nyelven beszélt. Mindez azonban csak csekély része nyelvismereteinek. <strong>Magyar</strong> anyanyelvén kívül,<br />
Stein Aurél otthonos a klasszikus nyelvekben éppúgy, mint a mai legfontosabb európai nyelvekben és<br />
ezekhez egy sereg él és holt ázsiai nyelv ismerete is járul. A felsoroltakon kívül tud még törökül, perzsául,<br />
arabul és szanszkritül…” Bethlenfalvy Géza keletkutató mesélte, hogy indiai barátai egy részével Stein<br />
szanszkrit nyelven levelezett. Folytatva Baktay Ervin visszaemlékezését:… „Azt hiszem a mongol és a tibeti<br />
nyelv ismerete sem ismeretlen el tte. Vacsora után, amint sok mindenfélér l beszélgettünk, egy megfelel<br />
kérdés kapcsán azt mondta, hogy kínaiul sajnos nem tud, hiszen csak alig egy-két ezer írásjelet,<br />
ideogrammát ismer. Persze magyarul folyt a társalgás. Stein Aurél kifogástalanul folyékonyan beszél<br />
magyarul, pedig az elmúlt három évtized alatt vajmi ritkán és vajmi rövid ideig nyílt alkalma anyanyelvének<br />
gyakorlására…..”<br />
Stein összesen három alkalommal vezetett expedíciót a klasszikus Selyemút területére.<br />
1900 májusában úton volt Srinagarból, Keletturkesztán felé. Átkelt a Karakorum magas hágóin,<br />
leereszkedett a Pamír kínai oldalán és július végén Kashgarban volt. Itt az angol konzulátus és els sorban a<br />
konzul Macartney barátságát és vendégszeretetét élvezve szervezte expedícióit. Innen szeptember elején<br />
indult tovább a Takla Makán sivatag déli peremén az egymást követ oázisvárosokon át Hotánba. A téli<br />
hónapokig a Kun Lun hegyvidékének magas övezetében kutatta a jade kövekben gazdag, Jurunkass folyó<br />
forrásvidékét, közben els rangú topográfiai fölvételeket végez. Az els romvárosnál, Dandan Uilik-nél kezd<br />
ásatni, buddhista szentélyeket tár fel. Gazdag tárgyi leletekre, 8. századi szanszkrit vallási tárgyú írásokra<br />
lelnek. Nem egy festményen az arc és ruha kivitelezésében határozottan a perzsa m vészet hatása<br />
mutatkozik, hasonlóságot talál az indiai adzsantai és ellorai barlangokban található freskókkal.….<br />
„Úgyszintén félreismerhetetlenül kinyomozható a távol Nyugat klasszikus m vészetének még sokkal régebbi<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 130 -