KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
születésnapi ajándékot küldenek egymásnak, hajlonganak egymás el tt, gyereket csinálnak no meg<br />
alszanak is. Lin Yu Tang<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 129 -<br />
*<br />
Kína: 9,6 millió négyzetkilométer, 17-szer nagyobb, mint Franciaország. Lakossága 1,3 milliárd ember. Az<br />
idén 850 éves f város Peking 13 milliós lélekszámú. Nem túlzás, amit egy, a kínai eredményekre büszke<br />
propagandakiadvány említ, Pekingben, az utóbbi id ben kéthavonta jelennek meg az újabb utcanév<br />
jegyzékek, és nem meglep , ha egy shonos pekingi „elvész” szül városában. A világ megm velhet<br />
területének 7 %-án kell el állítani a föld lakossága 21 %-a számára az élelmet. Kínában egyes statisztikák<br />
szerint 8-900 millió paraszt él, közöttük 200 millió nincstelen.<br />
A nemzeti jövedelem a GDP növekedése 1979 és 1992 között megközelítette az évi 11,2 %-ot. Az elmúlt<br />
években ez az érték 9-10 % között mozog. Az évente új munkába állók száma 10-12 millió f , hogy ezt az<br />
óriási létszámot befogadja a munkaer piac 4 % -os nemzeti jövedelemnövekedés szükséges. Az éves<br />
kereskedelmi többlet 30 milliárd, devizatartaléka 400 milliárd dollárra rúg. Az új id k csalhatatlan jele, hogy a<br />
magánszektor máris 60 %-a a GDP-nek. A világ 500 vezet multinacionális cégéb l 400 jelen van a kínai<br />
piacon. (Zárójelben hozzátenném, hogy a magyarországi Rába autóbuszok egyes részegységei is Kínában<br />
készülnek). S ha ehhez hozzávesszük, hogy 1980-tól 2002 végéig, összesen 448 milliárd USD áramlott be<br />
az országba, nem vitás, a XXI. század nagy gy ztese Kína lehet. 1988-ban összesen 18,5 km autópálya<br />
volt. Tíz évvel kés bb 19.000 km. Egyes adatok szerint, napjainkban évi 6000 km autópálya épül. (A<br />
Selyemút Kína legelmaradottabb vidékén vezet át. Közel 16.000 km-es utunk során, több mint 1000 km<br />
autópálya egyidej építését figyelhettük meg). Az emberek gazdasági függésben tartásának korábbi módja<br />
megsz nt. Mindenhez csak jegy ellenében lehetett hozzájutni, ma az összes – f leg a nagyvárosokban<br />
található elképeszt mennyiség - árucikk szabadon vásárolható. 17 éve jártam el ször Pekingben, ahol a<br />
megszámlálhatatlan bicikli áradatában csak állami tulajdonban lev fekete autók t ntek ki, mára a világ<br />
bármelyik világvárosára utaló „világszínvonalú” dugók jellemz k. 17 éve legfeljebb a „nagyorrú”, gaobizi<br />
kifejezés ütötte meg a külföldi fülét, ma fiatalok százai szólítják meg angolul, a kínaitól eltér külsej<br />
látogatót. 2003-ban, több mint 300 millió mobil telefont használtak, becslések szerint 2010-re elérheti az egy<br />
milliárdos el fizet i számot. A lakosság nagy része „han” kínai, de a mintegy 8 %-ot kitev 55 más<br />
nemzetiség, több mint 100 milliós lélekszámú. Köztük: tibetiek, jugurok, ujgurok, kazahok, türkök, miaok,<br />
koreaiak, dongok, yaok, üzbégek, oroszok, tadzsikok, stb. (rájuk a kötelez „egyke” nem vonatkozik, számuk<br />
a kínaiakéhoz képest gyorsabban n .) Közülük 53 saját anyanyelvét beszéli, és saját hite van. Így<br />
buddhisták, lámaisták, iszlám hit ek, keresztények, taoisták, hisznek a sámánizmusban, totemekben.<br />
<strong>Magyar</strong> kutatók:<br />
*<br />
- K rösi Csoma Sándor (1787-88?-1842). A magyar keletkutatás megalapítója. Bár eredeti célját, az<br />
shaza felkutatását nem sikerült elérnie, de a tibeti-angol szótár és tibeti nyelvtan elkészítésével örökre<br />
beírta nevét a legnagyobb tudósok közé. A buddhista vallási irodalom több alapm vének lefordításával utat<br />
mutatott és segítette a kés bbi kutatókat. Aszkéta élete, kitartása, példa az t követ k számára.<br />
- Duka Tivadar 1825. Els sorban K rösi Csoma Sándor kés i éveinek kutatójaként ismert. Az 1848-as<br />
Szabadságharc után orvosi tanulmányokat folytatott Londonban, majd az indiai bengáli hadsereg orvosszázadosaként<br />
szolgált. Angol és magyar nyelven publikált K rösir l.<br />
- Gróf Széchenyi Béla (1837-1918) és Lóczy Lajos (1849-1920). F kutató területük Kína és Tibet volt. 29<br />
hónapos expedíciójuk alatt 10.000 km-t tettek meg. Útjukról 700 kilogramm súlyú 19 ládányi<br />
természettudományos gy jteménnyel, valamint több mint 2000 oldalnyi beszámolóval, illetve térképpel jöttek<br />
haza. Egyik leglényegesebb felfedezésük a dunhuangi barlangtemplomok megtalálása volt. Az hatásukra<br />
indult Stein Aurél is Dunhuangba.<br />
- Baktay Ervin (1890-1963). Els ként járta be K rösi Csoma Sándor indiai útját. A hindu és buddhista<br />
filozófia, irodalom gondolatait tette közkincsé a magyar olvasók számára.<br />
- Princ Gyula (1882-1973). Geológus, geográfus, a magyar orientalisztika kimagasló alakja. Nyelvészként<br />
a tibeti, török, mongol nyelvek kutatója. 1928-ban indult 3 éves expedícióra a Kínához tartozó<br />
Bels -Mongóliába.<br />
- Stein Aurél (1862-1943).