KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
KULTÚRÁK TÉRHÓDÍTÁSA - Hollandiai Magyar Szövetség
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLLANDIAI MIKES KELEMEN KÖR 45. TANULMÁNYI NAPOK - 2004. SZEPTEMBER 9-12. <strong>KULTÚRÁK</strong> <strong>TÉRHÓDÍTÁSA</strong><br />
szokások szerint, na meg a harchoz leginkább kedvet adó érzés, az önbecsülés és a hiúság okán. Eszerint<br />
két gátja volt a gyilkos vagy éppen tolvaj szándéknak: a “szemet szemért a harmadik és negyedik<br />
generációig” elv által biztosított pozitív félelem, és a nem kevésbé er szakos tiltás a klántagok részér l<br />
minden olyan tettel szemben, amelyet esetleg az elkövet n vagy a családon megbosszulhatnak.<br />
A régi Mekka társadalmi élete így a csempészek Chicagójához hasonlítható: személyek, ízlések és<br />
szakmák bizonyos arcátlan hasonlóságot mutatnak. De a mekkai változat valószín leg sokkal szélesebb<br />
kör és elkeseredettebb volt, így az élet óvatosabban zajlott, és az udvariasság sem volt ismeretlen. De a<br />
megszámlálhatatlan viszály el bb említett “áldásos hatása” ellenére a vérbosszú megtámadhatatlan törvény<br />
maradt: semmilyen érv sem tarthatta vissza a segítséget, ha egy családtagot támadás ért, és Mohamed<br />
élvezte családja támogatását akkor is, amikor népszer tlen volt, pedig családjában senki sem volt igazhit .<br />
A káosz eme törvényén felül a nehéz id k elhozták az újabb béke lehet ségét. Ahogy a kereskedelem<br />
hanyatlott, a mekkaiak végül is egyre inkább a zarándokokból éltek, és még egy arab bálványimádó sem<br />
szerette, ha imáját a Kábánál megzavarják valami vérszomjas lázadással, amely a helyi viszályoknak egy<br />
magasabb fokát jelentette, és amihez semmi köze sem volt. Donnybrookba sohasem járt sok turista.<br />
Évszázados viták után a korais törzs tagjainak vezetésével a mekkaiak megegyeztek, hogy minden évben<br />
négy hónapon keresztül szent béke lesz a városban és környékén, melynek ideje alatt senki sem viselhet<br />
fegyvert – vagyis felfüggesztik a vérbosszút. A szent hónapokat úgy id zítették, hogy egybeessen a vásár<br />
idejével, amikor már betakarították a termést és olcsó az élelem, de a holdnaptár tökéletlenségei miatt az<br />
id pontok eltolódtak, és a mekkaiak nagy felháborodására a szent hónapok évr l-évre kés bbre tolódtak.<br />
Mohamed idejében a nyár közepére estek, amikor még víz is alig volt.<br />
Mohamed életének els eseménye az volt, hogy megszegték ezt az éves fegyverszünetet – az eseményt<br />
a Korán-kutatók “Szentségtör háborúnak” nevezik. Mohamed akkor húsz éves volt. A koraisok egyik<br />
hitelez je egy majommal ment ki a vásárra, leült egy jól látható helyre, és így kiabált: “Aki nekem még egy<br />
ilyen majmot ad, megkapja követelésemet egy ugyanilyennel szemben”, megnevezve a korais adóst teljes<br />
családfájával együtt, néhány szemléletes és költ i megjegyzéssel f szerezve mondókáját. Egy bátor korais<br />
el lépett és levágta a majom fejét. Mindenki elszaladt vagy fegyvert rántott, és a verekedés egész éjjel<br />
folytatódott. Ebben az évben olyan volt a szent id szak, mint egy vasárnapi gettó – még szabályos ütközetek<br />
is voltak, egyikben Mohamed is részt vett. Err l az eseményr l kevés lelkesedéssel beszélt, hiszen sosem<br />
volt harcos. “Emlékszem” – mondta a próféta – “részt vettem nagybátyáimmal a szentségtör háborúban.<br />
Kil ttem néhány nyilat az ellenségre, de nem bántam meg.” Az eset miatt elveszett az elefántháborús<br />
gy zelem vonzereje. Mekkában ezután húsz éven keresztül rosszul mentek a dolgok.<br />
Közben a fiatal Mohamed bolti eladó lett: mez gazdasági terményeket árult. Ez az állapot nem elégítette<br />
ki. Mikor egy gazdag özvegy, akinek a karavánjában hajcsár volt, házassági ajánlatot tett neki, nem sokat<br />
tétovázott. Kádidzsa, Kuveilid lánya volt a kér . Negyven éves volt, túl két házasságon. Mohamed ekkor<br />
csak huszonöt éves.<br />
Bár a prófétáról sosem készült portré, az igazhit ek fizimiskájának minden apró részletét feljegyezték. Kis<br />
ember volt, de könnyen észrevétette magát. Általában sz kszavú volt, és gyakran mélyedt magába –<br />
ilyenkor nem hallott meg és nem vett észre semmit. Társaságban kellemes is tudott lenni, bár meglehet sen<br />
heves volt. Ha beszélt, egész testével odafordult, nem csak a szemével; ha nevetett, ami gyakran<br />
megtörtént, szélesre nyitotta hatalmas száját, mint egy krokodil, úgy, hogy az ínye és a fogai is kilátszottak,<br />
és elt ntek a szemei. Ez utóbbiak véreresek voltak és áthatóan tudott nézni velük; szempilláit szénnel és<br />
antimonnal festette, hogy fényesebben csillogjanak. Szakállát is festette, valaki szerint vörösre, valaki szerint<br />
sárgára, és szerette az élénk szín lenruhákat, viszont utálta a selymet, amelyet szerinte “azért találtak fel,<br />
hogy a n k ruhában is meztelenek lehessenek.” Ha kiabált, nagyon er s hangja volt; kirobbanó volt dühében<br />
és örömében egyaránt. Furcsa és nagyon tekintélyes járása volt: “mintha mindig egy meredek, láthatatlan<br />
hegyr l jönne lefelé.”<br />
Ekkor már a f térre, a Kábára és a Zem-Zem forrásra néz emeletes házban lakott a jómódúak<br />
negyedében. A hirtelen pozícióváltás – bolti szolgából egy gazdag t kés férjévé vált – egyrészt<br />
elfogadhatóvá tette társaságát a vezet k között, mikor a város ügyeir l volt szó, másrészt el ször<br />
mérlegelésre, majd gondolkodásra késztette. Azok, akik alábecsülik egy ilyen jelent s változás hatását egy<br />
meditatív elmére, amely szinte a kényszerített indukció elvén m ködik, el fogják hinni ha azt mondom, hogy<br />
egyetlen ekkoriban történt furcsa esemény a létez Mohamedet cselekv Mohameddé változtatta. A régi<br />
Kába egy áradás után kezdett darabjaira hullani; a vezet k úgy döntöttek, hogy vállalják a kockázatot, és a<br />
mibenlétére vonatkozó halálos tabu megszegésével újjáépítik. Egy ab-válid elég bátor volt ahhoz, hogy az<br />
els ütést elvégezze. Fogta a fejszéjét, egyet ütött, majd elmenekült. Mindenki elment haza, és reggelig<br />
figyelték, hogy történik-e vele valami. Mikor látták, hogy életben van, elkezdték a munkát. A végén, mikor a<br />
Fekete K visszahelyezésére került volna sor, késhegyre men vita alakult ki, mert minden klán magának<br />
akarta a dics séget. Végül úgy döntöttek, hogy elfogadják az els ember döntését, aki megjelenik a téren.<br />
Ez épp Mohamed volt, aki zseniális döntést hozott. El ször levetette a köpönyegét és leterítette a földre.<br />
Erre helyezte a követ, melyet megcsókolt. Ezután megkért egy-egy f nököt mind a négy nagy klánból, hogy<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 118 -