SEGESVÁRY VIKTOR : REFORMÁTUS PRÉDIKÁTOROK A RÁKÓCZI FERENC SZABADSÁGHARCÁNAK IDEJÉN - Bevezetés - Bécs, Versailles mellett, a barokk másik központja volt, – teljesen lényegtelen az alsóbbrendű nép, a jobbágytömegek felfogása, lelkisége, nekik követniük kell földesuruk hitét, a ’Cuius regio eius religio’ elve szerint. Így az 1645-ös linzi békének nagyszerű vívmánya, az hogy megadta a vallásszabadságot a nép legszélesebb tömegeinek, s melynek jelentősége európai viszonylatban is felmérhetetlen, – feledésbe ment. – Nem időzöm hosszabban az üldözéseknek a leírásánál, hiszen úgyis mindnyájunk előtt ismeretesek, –felháborítva nemcsak a külföldi protestánsokat, hanem a katholikus egyház sok-sok hívét is. A magyarságnak, hacsak nem akart végleg elpusztulni, – védekeznie kellett. Először csak a szegénylegények, a kisemmizett jobbágyok szökdöstek lakatlan erdőségekbe, messzenyúló mocsarakba, hogy ott húzzák meg magukat és üssenek a németen, ahol lehet. Azután a Wesselényi-féle összeesküvés, mely bázis nélküli, nem a széles népi rétegekre támaszkodó gyenge főúri próbálkozás volt, – így el kellett buknia. – A Thököly-féle felkelés már előre vetette egy nagy nemzeti összefogás árnyékát, – főúr állt élére a szertekóborló szegénylegényeknek és csapatoknak, – de csak török támogatással tudott sikereket elérni. Amint ez kétségessé vált a török hatalom gyengülése miatt, – fel kellett adni a küzdelmet. De annyi eredménye volt, hogy a gyászévtized után az uralkodó összehívta az országgyűlést és az 1681-i soproni és 1687-i pozsonyi cikkekben az artikuláris helyeken szabad vallásgyakorlatot biztosított a protestánsoknak. – A törökök felett aratott győzelmek után a bécsi udvar vérszemet kapva, fokozta a nyomást, – ez a ’neo-acquistika komissió’ igazi kora, - kegyetlen adókkal terhelte a népet és kiújultak a legvéresebb vallásüldözések. A földönfutók száma egyre nőtt. 1697-ben már nem bírták tovább s a Tiszahát, a Tisza felső vidéke bujdosó szegénylegényei, földönfutó parasztjai, Tokaji <strong>Ferenc</strong> és Kabai Márton vezetése alatt a Hegyalján zendülésbe törtek ki; de a felszerelés nélküli felkelő csapatokat a fegyelmezett császári seregek könnyen elnyomták. Tovább folyt hát az elnyomás, a véres pusztító uralom, s a rendi társadalom egymás felett élő rétegei, a közös nyomorúságban közelebb kerültek egymáshoz. És a bujdosó kurucok, bilincsben vergődő foglyok, szétvert protestáns gyülekezetek, elrabolt templomok, feketén üszkösödő romok csak egy emberre vártak, a vezérre, aki élükre áll. Az Isten meghallgatta a szenvedő nép kérését, hazafelé fordította a magyarság egy rég elveszettnek hitt fiát, hogy felvirrassza történelmünk egyik legdicsőbb korszakát. És a brezani kiáltvány kibocsátása után a Kárpátokon át magyar földre lépett Esze Tamás jobbágyai és Kiss Albert talpasai között a nagyságos vezérlő Fejedelem: II. <strong>Rákóczi</strong> <strong>Ferenc</strong>. ____________________________________________________________________________ © Copyright Mikes International 2001-2005, Segesváry Viktor 1968-2005 - 4 -
SEGESVÁRY VIKTOR : REFORMÁTUS PRÉDIKÁTOROK A RÁKÓCZI FERENC SZABADSÁGHARCÁNAK IDEJÉN - I. rész. A vallásügyi helyzet Magyarországon a <strong>Rákóczi</strong> korban - ELSŐ RÉSZ A VALLÁSÜGYI HELYZET MAGYARORSZÁGON A RÁKÓCZI-KORBAN ____________________________________________________________________________ © Copyright Mikes International 2001-2005, Segesváry Viktor 1968-2005 - 5 -