K A N T
K A N T
K A N T
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
BARTÓK GYÖRGY : KANT – III. Kant teoretikus filozófiája.<br />
feltételekkel, amelyek mellett a kategoriák használhatók, azaz, szól a tiszta értelem schematismusáról, vagy<br />
a transzcendentális schematismusról. A második rész azután tárgyalja azokat a szintétikus ítéleteket,<br />
amelyek a kategoriákból ezen feltételek mellett a priori folynak s minden a priori ismeretnek alapjai, azaz,<br />
szól a tiszta értelem alaptételeir l. Az alaptételek tehát tulajdonképpen „Szabályok", amelyek a<br />
kategoriáknak a jelenségekre való alkalmazását szabályozzák.<br />
Ha az értelem — úgymond Kant - általában a szabályok képessége, akkor azt a képességet, amely<br />
lehet vé teszi, hogy valamit ezen szabályok alá szubszumáljunk, azaz, megtudjuk állapítani, hogy valami<br />
egy adott szabály alá tartozik vagy sem, ezt a képességet ítél er nek nevezzük. Ha az alapelvek a<br />
szubszumálás szabályai, akkor az alaptételek analitikája sem egyéb, mint az ítél er transzcendentális<br />
doktrínája, „Kánon az ítél er részére."<br />
Ebben az ítél er Kánonjában az els eldöntend kérdés, hogy mit ért Kant a tiszta értelem<br />
schematismusán? — Valamely jelenség — mondja Kant — csak akkor rendelhet alá egy kategoriának,<br />
tehát egy kategoria csak úgy alkalmazható egy jelenségre, amely vele nem egy-fajtájú, ha van egy harmadik<br />
valami, a mi a kett , a kategoria és a jelenség között, közvetít. Ezt a harmadik valamit nevezi Kant<br />
transzcendentális schémának, amely tiszta értelmi schéma, s mégis egyfel l intellektuális, de másfel l<br />
érzéki. Éppen ezen kett s természeténél fogva alkalmas arra, hogy közvetítsen a jelenség és a kategoria<br />
között; mint intellektuális, a kategoriával, mint érzéki, a jelenséggel egyfajtájú, ha pedig ennek a közvetít<br />
képzetnek tisztának kell lennie és érzékinek is, akkor az más nem lehet, mint az id , amely egyfajtájú a<br />
kategoriával, mert minden képzetnek formális feltétele, tehát egyetemes; de egyfajtájú a jelenséggel is, mert<br />
a sokfélének minden empirikus képzetében benne van. Ennélfogva a kategoriáknak jelenségekre való<br />
alkalmazását lehet vé teszi a transzcendentális id , amely mint a kategoriák schémája a jelenségeknek<br />
kategoriák alá való rendelését közvetíti. Az értelemnek ezzel a schémával való eljárása a schematismus,<br />
„amely elrejtett m vészet az emberi lélek mélyeiben."<br />
Ez a schéma az apriori képzel er produktuma mintegy monogrammja annak s általa lesznek lehet vé a<br />
képek is; maga tehát nem kép. A kép, amely az empirikus képzel er produktuma, az érzéki fogalommal<br />
csak a schéma közvetítése által köthet össze. A schéma ellenben képben soha ki nem fejezhet , mert pld.<br />
egy háromszög fogalmának általában soha egyetlen kép sem lesz adaequat. A háromszög schémája csak a<br />
gondolatban létezhetik s jelenti a képzel er szintézisének szabályát a térben lev tiszta alakok<br />
tekintetében. A schémák tehát apriori id meghatározottságok. Így pld. a szubszancia a reálisnak az id ben<br />
való állandósága; az ok és a kauzalitás schémája a reale, amelyre mindig egy más következik stb.<br />
Miután láttuk, mely feltétel mellett alkalmazhatók a kategoriák a jelenségekre, feladatunk most már<br />
rendszeresen el adni azokat az ítéleteket, amelyeket egy értelem ezen feltételek mellett valóban apriori létre<br />
hoz. A rendszeres el adásban pedig biztos és természetes vezet nk a kategoriák táblázata. Azok az<br />
alaptételek, amelyeket majd nyerni fogunk, nemcsak azért neveztetnek így, mert más tételeknek és<br />
ítéleteknek alapjai, hanem azért is, mert nem alapulnak magasabb és egyetemesebb tételeken. Bizonyítani<br />
is csak a tárgy ismerete lehet ségének szubjektív forrásából lehetne ket; elvük sem lehet az ellenmondás<br />
elve, mert az alaptételek mind apriori szintétikus ítéletek, az ellenmondás elve pedig csak analitikus<br />
ítéleteknek elve. Az analitikus ítéletekben a benne megadott fogalomnál maradok: a szintétikus ítéletekben<br />
azonban a benne megadott fogalomból ki kell lépnem, hogy vele valami mást hozzak viszonyba s a hol tehát<br />
sem az azonosság, sem az ellenmondás elve nem alkalmazható. A szintétikus ítéleteknek lehet sége az<br />
appercepció egységén alapul s miután az appercepció egysége a tapasztalat lehet ségének feltétele, a<br />
tapasztalat lehet sége ad minden apriori ismeretünknek is objektív realitást. A tapasztalat pedig, amint már<br />
többször megmutattuk, a jelenségek szintétikus egységén alapul, azaz a jelenségek szintézisében az<br />
egységnek olyan általános szabályain, amelyeknek objektív realitása a tapasztalatban, s t a tapasztalat<br />
lehet ségében, mint szükségszer feltétel, kimutatható. Ezen viszonylaton kívül az apriori szintétikus ítéletek<br />
teljesen lehetetlenek s ezért legf bb elvük ez: minden tárgy a lehetséges tapasztalatban azon szükségszer<br />
feltételek alatt áll, amelyek a szemlélet sokféleségének szintétikus egységet biztosítanak. Az apriori<br />
szintétikus tételeknek tehát a tapasztalat lehet sége biztosít objektív érvényességet: ha az apriori szintétikus<br />
tételek objektív érvényességgel nem bírnának, akkor a tapasztalat, mint logikailag rendezett, egyetemes<br />
ismeret, lehetetlen lenne. A tapasztalat lehet ségének feltételei — mondja Kant — egyszersmind a<br />
tapasztalat tárgyai lehet ségének is a feltételei s ezért bírnak objektív érvénnyel az apriori szintétikus<br />
ítéletben.<br />
Ezeket az alaptételeket Kant a kategoriák segítségével állapítja meg a következ képpen. A quantitas<br />
kategoriájának megfelelnek a „szemlélet axiómái", amelyeknek elve: „minden szemlélet extenzív nagyság".<br />
Azaz: a jelenségek mind nagyságok és pedig mind extenzív nagyságok. Ennek megfelel leg az észrevét<br />
anticipatiojának alaptétele így fogalmazható: „minden jelenségben az érzéklet tárgyát képez reale, intenzív<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 22 -