K A N T
K A N T
K A N T
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
BARTÓK GYÖRGY : KANT – III. Kant teoretikus filozófiája.<br />
hogy mi jogosít fel minket arra, hogy az említett ítéletben, a tapasztalattól függetlenül, a „történés" fogalmát<br />
az „ok" fogalmával összekössem? Mi itt az az ismeretlen, az az „ix". amelyre az értelem támaszkodik, amikor<br />
ezt az apriori, ezt a szükségszer és egyetemes érvény szintézist végrehajtja? A tapasztalat nem lehet ez a<br />
támaszték, mert a tapasztalatot az ismerés szempontjából éppen az jellemzi, hogy t le nem ered<br />
szükségszer és egyetemes érvény ismeret, — már pedig mi apriori szintétikus ítélett l — s éppen ebben<br />
rejlik apriori jellege — a szükségszer ség és egyetemes érvény elválaszthatatlan.<br />
A probléma tehát az, hogy keressük fel a szintézis lehet ségének logikai alapját. És ez a probléma annál<br />
fontosabb s a megoldást annál nagyobb joggal követeli, miután minden spekulatív ismeretnek végs célja az<br />
apriori szintétikus ítélet s nincsen oly teoretikus tudomány, amely ilyen tételeket ne tartalmazna. A<br />
matematika ítéletei mind ilyen apriori szintétikus ítéletek; ilyen apriori szintétikus ítéletek a fizikában is nagy<br />
számmal vannak, éppen mint a fizika elvei. Vannak végül — úgy mond Kant — apriori szintétikus ítéletek a<br />
metafizikában is. Okvetlenül fel kell hát vetni a kérdést: „miként lehetségesek az apriori szintétikus ítéletek?”<br />
Ha ugyanis erre a feleletet megadtuk, akkor egyszersmind felmutattuk azokat az alapokat is, amelyek a<br />
tiszta észnek a tapasztalástól független és azt logikailag megel z használatát is lehet vé teszik, de<br />
lehet vé teszik egyszersmind azokat a tudományokat is, amelyek apriori szintétikus ismereteket<br />
tartalmaznak, a matematikát, a tiszta fizikát és a metafizikát. Ha tehát feleletet adtunk az apriori szintétikus<br />
ítéletek lehet ségének kérdésére, akkor egyszersmind feleletet adunk a következ kérdésekre is: 1. Miként<br />
lehetséges a tiszta matematika? — 2. Miként lehetséges a tiszta fizika? — 3. Miként lehetséges a metafizika,<br />
mint tudomány?<br />
E három kérdésre vonatkozóan jegyezzük meg röviden a következ ket. Amikor az apriori szintétikus<br />
ítéletek lehet ségér l van szó, akkor Kant els sorban azt állapítja meg, hogy ezeknek az ítéleteknek<br />
valósága egészen nyilvánvaló két tudományban: a tiszta matematikában és a tiszta természettudományban.<br />
Az apriori szintétikus ítéletek valósága tehát a kérdés tárgya nem lehet, de s t egyenesen ez vezet,<br />
lehet ségük alapjának kimutatására s a transzcendentális probléma megoldására. Ki kell hát mutatni ezen<br />
ítéletek lehet ségének alapjait úgy a tiszta matematikában, mint a tiszta természettudományban, hogy<br />
azután a metafizika felé fordítsuk tekintetünk s ott el bb mutassuk ki a természet áltul belénk oltott<br />
metafizikának, s azután a metafizikának, mint tudománynak lehet ségét.<br />
Közelebbr l megismerkedvén a transzcendentális problémával, látjuk, hogy az a maga lényege szerint<br />
ismeretelméleti probléma s a Tiszta Ész Kritikája, a maga egészében, ismeretelmélet kritikai alapon, a<br />
melynek feladata az ismeret lényegének és határának megállapítása. Ha pedig meggondoljuk azt, hogy a<br />
tapasztalat, illetve az ismeret, mint rendezett szintézis, feltételezi az apriori szintétikus ítéleteket, mint<br />
elveket, úgy be kell látnunk azt, hogy az apriori szintétikus ítéletek lehet ségének kérdése tulajdonképpen a<br />
tapasztalat, illetve ismeret lehet ségének a kérdése. Vagy más szavakkal ez a kérdés: „miként lehetségesek<br />
apriori szintétikus ítéletek?" egyjelentés ezzel a kérdéssel: „miként lehetséges a szükségszer és<br />
egyetemes érvény ismeret?" Aki tehát feleletet ad az apriori szintétikus ítéletek lehet ségének kérdésére,<br />
az feleletet ad az ismeret érvényességének kérdésére is, kimutatván azokat az örök, logikai alapokat,<br />
amelyek egyetemes és szükségszer ismeretek valóságát biztosítják; de feleletet ad arra a kérdésre is,<br />
miként lehetséges a metafizika? — kimutatván azokat a határokat, amelyeken túl a mi ismereteink<br />
érvényessége megszünik. Eként vezette el Kantot a metafizika lehet ségének vizsgálata általában az<br />
ismeret lehet ségének és érvényessége feltételének kutatására.<br />
2. §. A transzcendentális módszer.<br />
A transzcendentális probléma tárgyalása önkényt vezet át a transzcendentális módszer vizsgálatára. Az<br />
új probléma új módszert követelt s a mint láttuk, Kantot az praekritikai korszakában a filozófia helyes<br />
módszerének kérdése foglalkoztatja mind untalan. Ennek a Kant áltat inaugurált új módszernek jellegzetes<br />
tulajdonsága abban áll, hogy a maga sajátosságában a probléma egész kifejtése során fejlik ki. Ebben az<br />
értelemben nevezhette Kant a Tiszta Ész Kritikáját „a módszerr l való tractatus"-nak. A Tiszta Ész<br />
Kritikájában az ismerés problémájának, a Gyakorlati Ész Kritikájában a cselekvés problémájának, az Ítél er<br />
Kritikájában a m alkotás és teleologia problémájának kifejtése során bontakozik ki a transzcendentális<br />
módszer az által, hogy Kant az illet problémákra vonatkozó ismeretnek egyetemes érvény és<br />
szükségképpeni elveit, az illet problémákra vonatkozó ismeret lehet ségének és érvényességének alapjait<br />
mutatja ki.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2005 - 12 -