értekezés - Állatorvostudományi Doktori Iskola
értekezés - Állatorvostudományi Doktori Iskola
értekezés - Állatorvostudományi Doktori Iskola
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
epresszor) fúziós fehérje terméke a flagellin gének közvetlen környezetében okozva<br />
mutációkat azok működését blokkolja. Az így összeállított rendszerrel valóban sikerült a<br />
flagella termelést leállító mutációt végrehajtani, bár a mutációk nem a fliC, hanem a<br />
szomszédos fliD flagelláris génben következtek be (3.3. fejezet). A munka további<br />
tudományos érdekességének tekintjük a részlegesen mozgó (yjjY) mutánsokra vonatkozó<br />
megfigyeléseket is, melynek részletes kifejtését illetően ugyancsak a 3. fejezetre utalunk.<br />
Jelen munka szempontjából a továbbhaladást arra tudtuk építeni, hogy, az előállított és<br />
majdani in vitro és in vivo vizsgálatra kijelölt „flagella bénított” mutánsok stabilan<br />
mozgásképtelenek (non-motilisak) lettek, a flagella termelés hiánya pedig egy potenciális<br />
vakcina törzs negatív-markere lehet.<br />
A következő feladat a már markerezett, nem-mozgó S. Enteritidis törzsek virulenciájának<br />
további csökkentése volt. A feladatot a Salmonella virulencia plazmid kiűzésével kívántuk<br />
megoldani, melyre egy IS10-IS30 kombinált transzpozíciós rendszert alkalmaztunk. Ennek<br />
során a reaktív (IS30)2 IR végeket is hordozó IS10 transzpozonnak a S. Enteritidis virulencia<br />
plazmid spv régiójába való beépülését követően, az összekapcsolódott IS30-eredetű IR végek<br />
aktiválására (egy hordozó plazmidról termelődő) IS30 transzpozáz fehérjét vittünk be. Ezzel a<br />
teljes plazmidot elveszített, illetve csonkolt virulencia plazmiddal rendelkező, deléciós<br />
változatokat állítottunk elő.<br />
Ezek után felmerült a kérdés, hogy az elvégzett genetikai változtatások (flagellin bénítás és<br />
plazmid űzés), milyen változásokat hoztak létre a vakcina jelölt törzsek virulenciájában<br />
(bélbeni megtelepedés képességében és a szervi invázióban). A kérdés megválaszolása<br />
céljából SPF minőségű napos csibéket fertőztünk, s azt tapasztaltuk, hogy a vakcina-jelölt<br />
mutánsok szerv-inváziós készsége dózistól függő volt, de a szülőhöz képest jelentősen<br />
csökkent, míg a bél kolonizációs képesség tekintetében a szülő törzstől alig különböztek. Ez<br />
számunkra tulajdonképp kedvező eredmény volt, mivel a vakcina törzsek bélbeni<br />
megtelepedése az eredményes immunizálás egyik fontos feltétele, ugyanakkor a szervi<br />
invázió lényeges csökkenése a megbetegítő készség csökkenését jelezte.<br />
Az első lépésben kitűzött célokat tehát elértük: negatív markerrel rendelkező szerv inváziós<br />
virulenciájukban csökkentett, de a bél kolonizációs készséget megtartó S. Enteritidis<br />
mutánsokat állítottunk elő.<br />
108