Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
7.1. A köszvény<br />
7. MEGBESZÉLÉS<br />
A kórbonctani diagnosztikai munka során gyakran állapítunk meg napos korú<br />
baromfiban elhullási okként köszvényt. A köszvény kialakulását alapvetıen több különféle,<br />
nem fertızı és fertızı okra lehet visszavezetni (Bokori, 1963). A nem fertızı okok között<br />
kell megemlíteni a vesekárosító kémiai anyagok, ezek között egyes gyógyszerek (pl.<br />
gentamicin) vagy mikotoxinok szervezetbe jutását (Jármai, 1925; Kumar és mtsai, 2004).<br />
Ugyancsak a nem fertızı okok közé tartoznak: az etetett takarmány által elıidézett fokozott<br />
fehérje terhelés (Bokori, 1965), nem megfelelı zsírsavösszetétel (Mézes és Kırösi, 2006)<br />
illetve ásványi anyag bevitel, az ivóvíz hiányra visszavezethetı kiszáradás, a napos kori<br />
megfázás (Dobos-Kovács, 1994), a hideg okozta stressz, az immunszuppresszió vagy pl. az<br />
A-hypovitaminózis (Bokori, 1966). A fertızı okok közül - az esetleges bakteriális fertızések<br />
mellett (Sokkar és mtsai, 1998) - kiemelendı a fertızı bronchitis vírus egyes nephrotoxikus<br />
törzseinek vesekárosító hatása (Tanyi és Sári, 1970; Siller, 1981; Maeda és mtsai, 1979;<br />
Sályi, 1999), sıt még egyes IBV vakcinatörzsek is létrehozhatnak vesekárosodást, ami súlyos<br />
esetben zsigeri köszvény kialakulására vezet.<br />
Eseteink során a csirkékben feltőnıen gyakran alakult ki köszvény és ennek<br />
következtében elhullás, általában a kelés utáni második héten, annak ellenére, hogy a<br />
kórelızmény, valamint az állatok napi rendszeres megfigyelésébıl származó adatok alapján a<br />
tartási körülmények megfelelıek voltak: többek között ismert eredető, megfelelı összetételő<br />
indító tápot etettek, a vesekárosodást okozó gyógyszerek (pl.: gentamicin) használatát<br />
mellızték. A kórbonctani és fénymikroszkópos vizsgálatok alapján feltételeztük, hogy a<br />
csirkehullákban észlelt nephroso-nephritis minden valószínőség szerint vírusos eredető<br />
ugyanis többek között a kórszövettani kép jellegzetességei alapján kizárható volt az<br />
elváltozások hátterében elsıdleges nem fertızı ok jelenléte, például a folyadékhiány, továbbá<br />
a toxikus ártalom. A lehetséges ágensek között jelenlegi ismereteink alapján elsıdlegesen<br />
valamely nephrotoxikus coronavírus törzs illetve a fertızı nephritis vírusa volt gyanítható.<br />
A hazai baromfitelepeken vizsgált napos csirke hullákban talált elváltozások alapján<br />
évek óta gyanítottuk az avian nephritis vírus (ANV, Astroviridae) magyarországi jelenlétét.<br />
60