Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
hogy a macska (FAstV) és a sertés (PAstV) astrovírusai közelebb állnak filogenetikailag az<br />
emberi astrovírusokhoz (HAstV1-8), mint a juh astrovírushoz (OAstV). Jonassen és<br />
munkacsoportja azt is kimutatta, hogy az astrovírusok genomjának 3’ végén egy olyan RNS<br />
motívum található, amely szinte minden astrovírusban fellelhetı. Ez a szakasz egyébként<br />
nagyon hasonít a Coronaviridae családba tartozó fertızı bronchitis vírusban (IBV-ban)<br />
található ıs-hurokhoz, ami utalhat egy ısi természetes rekombinációra (Jonassen és mtsai,<br />
1998). Két, viszonylag távoli rokonságban álló RNS vírus csoport egy genomrészlete közötti<br />
ilyen mértékő hasonlóság új megvilágításba helyezheti az RNS vírusok evolúciójáról alkotott<br />
elképzeléseket.<br />
Néhány fontosabb astrovírus teljes genomszekvenciáját megállapították az elmúlt<br />
években. A 8 különbözı humán astrovírus szerotípusból 4-et ismerünk, ezen kívül elérhetı 1<br />
macska, 1 sertés, 1 juh valamint 3 madár astrovírus teljes genomszekvenciája a génbankban.<br />
Ezekre az adatokra támaszkodva Lukashov és Goudsmit (2002) filogenetikai vizsgálatot<br />
végzett. Az astrovírus családon belül két nagy, különbözı eredető csoportot alakítottak ki,<br />
amelyeket két genusba, a Mamastro- és az Avastrovirus nemzetségbe soroltak, ezek<br />
elnevezése az emlısökben, illetve a madarakban található astrovírusok csoportjára utal (Koci<br />
és Schultz-Cherry, 2002).<br />
Az astrovírusok gyakran okoznak manifesztálódó, esetenként azonban csak<br />
szubklinikai gastroenteritist, amely hamar lezajlik a közösségben vagy állatállományban. A<br />
különbözı vírustörzsek fajspecifikusak, különbözı állatfajok szoros együtt-tartása során sem<br />
okoznak keresztfertızést, csak a gazdafajt betegítik meg. Csak elvétve okoznak súlyos<br />
kórképet, emberek esetében halálra, vagy állatorvosi vonalon elhullásra igen ritkán vezetnek.<br />
Kizárólag fiatal állatokban vannak jelen, idısebb korban kialakul az immunitás (Murphy és<br />
mtsai, 1999). Különbözı állattartó telepeken endémiásan fordulhatnak elı. A fertızés szájon<br />
keresztül következik be, általában bélsárral kontaminált víz vagy takarmány felvételét<br />
követıen (http://www.stanford.edu/group/virus/1999/jwdavy/astrovirus.html) 1-4 nap<br />
lappangási idı után jelenik meg az enyhe vízszerő hasmenés, ami szintén 1-4 napig tart.<br />
Olyan fajokban, amelyek képesek rá, hányás is elıfordulhat.<br />
A betegség patogenezise nem teljesen tisztázott napjainkban sem, bár több<br />
kutatócsoport (Wilhelmi és mtsai, 2003; Moser és Schultz-Cherry, 2005) eredményei szerint<br />
a vírus elıször a bélhámsejtekben szaporodik. Ezt támasztja alá, hogy kísérletes fertızések<br />
során bárányokban és borjakban azt tapasztalták, hogy a vírusok elpusztították az érett<br />
bélhámsejteket, és így a bélbolyhok felsı kétharmadát. A szövettani képet ezért villus-<br />
atrophia és crypta-hyperplasia jellemzi a hasmenéses állatokban.<br />
19