Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
Mándoki - Állatorvostudományi Doktori Iskola - Szent István ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
laboratóriumi hátteret és viszonylag magas vegyszerigényeket feltételez, nagy<br />
állományokban a jelentkezı költségek mégis elenyészık lesznek az egyéb kiadásokat<br />
figyelembe véve. E szolgáltatásokat a baromfitartók már most is rendszeresen igénylik és a<br />
jövıben valószínőleg még szélesebb körben fogják igénybe venni.<br />
A PhD munkám keretében feladatom az elızıek tükrében egyrészt az állatorvosi<br />
kórbonctani diagnosztika általános fejlesztése volt: a háziállatok, ezen belül is a baromfifajok<br />
vírusos fertızı betegségei kimutatásának korszerősítése molekuláris biológiai módszerek<br />
alkalmazásával és a szerzett tapasztaltok értékelése, figyelembe véve a módszerek<br />
érzékenységét és a pozitív eredmény interpretálásának esetleges nehézségét.<br />
A háziállat-tartási szokások, illetve az iparszerően tartott állatállományok (pl. baromfi)<br />
állat-egészségügyi helyzete sokat változott az elmúlt években. Bizonyos betegségek<br />
jelentısége háttérbe szorult a preventív védekezési eljárások bevezetésével, mások, például<br />
az immunszuppresszióval járó kórképek, elıtérbe kerültek. E betegségek hajlamosító<br />
tényezıként játszanak szerepet az állatok legyengítésében és más fertızések elterjedésében,<br />
valamint pl. gazdasági haszonállatok esetén a növekedésben való visszamaradás és<br />
testtömeg-gyarapodás csökkenés mellett, esetenként még súlyosabb veszteségek kialakulását<br />
teszik lehetıvé további kórokozók másodlagos hatásával.<br />
Az állatok rohamos teljesítménynövekedése magas színtő, tudatos állat-egészségügyi<br />
ellátást, a különbözı fajok betegségeinek modern, gyors, megbízható diagnosztikáját igényli.<br />
Az állatorvosi kórbonctani diagnosztikai munka során a beérkezı vizsgálati anyagok esetében<br />
az elhullás okának megállapításához a legfontosabb teendı a makroszkópos vizsgálat.<br />
Emellett azonban legtöbbször felhasználunk kiegészítı vizsgálati módszereket is.<br />
Elengedhetetlenül szükséges a diagnosztikai boncolás mellett az elváltozást mutató szervek<br />
kórszövettani vizsgálata, valamint a fertızı és inváziós betegségre utaló kórbonctani<br />
elváltozások esetén a megfelelı szervek bakteriológiai, virológiai vagy parazitológiai<br />
vizsgálata is. Igénybe vesszük még esetenként a kórokozó ágensek transzmissziós<br />
elektronmikroszkópos vizsgálattal történı kimutatását. Bizonyos esetekben azonban a pontos<br />
diagnózishoz még ezek a módszerek sem elegendıek. Gyakran a kórokozó már nincs jelen a<br />
szervezetben, a hulla vagy hullarészek önemésztıdése lehetetlenné teszi pl. valamilyen vírus<br />
izolálását, vagy az általa okozott jellegzetes elváltozásokat elfedik a másodlagosan kialakult<br />
elváltozások. Ilyen esetekben a vérben, vagy más szövetben a kórokozók még fellelhetık és<br />
kimutathatók megfelelıen adaptált molekuláris biológiai módszerrel, például polimeráz<br />
láncreakcióval (PCR), amely a baktérium vagy vírus genetikai anyagát felismerni és<br />
sokszorosítással láthatóvá tenni képes.<br />
11