Julesz Béla Dialógusok az észlelésről - Polc.hu
Julesz Béla Dialógusok az észlelésről - Polc.hu
Julesz Béla Dialógusok az észlelésről - Polc.hu
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
említhet újabb példákat arra, hogyan lehetséges már ismert rutinok igen ügyes<br />
konvertálása még ismeretlen területekre. Ugyanakkor hasonló módon tehetünk<br />
szert újabb ismeretekre a tudományos kétnyelvűség alkalm<strong>az</strong>ása által – ez <strong>az</strong><br />
elv <strong>az</strong>onban kevesebb megbecsülésnek örvend, annak ellenére, hogy szinte analóg<br />
a valódi (lingvisztikai értelemben vett) kétnyelvűség fogalmával.<br />
Nos képzeljünk el egy macskát, aki szomorúan ül <strong>az</strong> egérlyuk bejáratánál.<br />
Arra sétál egy másik, és hirtelen elkezd ugatni. Odabenn egerünk arra gondol,<br />
jött egy kutya, és elkergette a macskát, így már nyugodtan kijöhet. Ekkor <strong>az</strong>onban<br />
<strong>az</strong> újonnan érkezett cica nyakoncsípi a kis rágcsálót, majd így szól a már<br />
órák óta ott üldögélőhöz: – Látod, milyen jó, ha <strong>az</strong> ember idegen nyelveket tud?<br />
Az, aki a saját nyelvcsaládja egyéb nyelveit tanulta – például egy angol <strong>az</strong><br />
oroszt vagy a franciát – ig<strong>az</strong>án nem is értheti meg, milyen, amikor valaki más<br />
nyelvcsalád nyelveivel találkozik. Egy magyar gyermeknek teljesen megszokott<br />
dolog, hogy már idejekorán indoeurópai nyelveket tanuljon. (A magyar a finnugor<br />
nyelvcsaládba tartozik.) Amikor németül kezdtem tanulni, egészen megütköztem<br />
a passzív szerkezet használatán. A magyar nyelvben mindig fejben kell<br />
tartani a cselekvő nevét. Például, ha <strong>az</strong>t mondanánk: „Valaki előadást fog tartani<br />
délben a stochasztikus folyamatokról”, még magyarul is igen komikusan<br />
hangzana; bármely indoeurópai nyelvben viszont nagyon egyszerűen ezt úgy<br />
mondanánk: „Délben lesz egy előadás a stochasztikus folyamatokról” 2 . Az indoeurópai<br />
nyelvcsalád beszélői a passzív szerkezetet nemhogy nem száműzték a<br />
grammatikából, hanem használatát teljesen természetesnek veszik – a magyaroknak,<br />
finneknek és észteknek <strong>az</strong>onban továbbra is meg kell küzdeniük <strong>az</strong>zal,<br />
hogy mindig pontosan kifejezzék: ki a cselekvő, és mit csinált.<br />
Mikor 1959-ben fiatal kommunikációs és radarmérnökként a Bell Laboratóriumba<br />
érkeztem, pszichológiával kezdtem foglalkozni. Csatlakoztam egy<br />
csoporthoz – kutatásaik arra irányultak, hogyan lehetséges bizonyos képek vizuális<br />
információit csökkenteni anélkül, hogy maguknak a képeknek <strong>az</strong> értelmezése<br />
megváltozna. Arra gondoltam, nem is árt, ha tanulmányozni kezdem <strong>az</strong><br />
emberi látás működését. Nyilvánvaló, hogy miután egy kép már eleve tartalm<strong>az</strong><br />
redundáns (önismétlő) információkat, látórendszerünknek nincs szüksége a teljes<br />
részletdús képre. (Gondoljunk például a rajzfilmekre, ahol a pusztán körvonallal<br />
ábrázolt figurákat, tárgyakat is könnyedén felismerjük.) De voltaképp mi<br />
is a körvonal (kontúr)? Készíthetünk-e mondjuk olyan gépet (vagy algoritmust),<br />
amely pusztán a szürke különböző árnyalatait tartalm<strong>az</strong>ó képfoltokból profi<br />
rajzfilmkészítőket is megh<strong>az</strong>udtoló ábrát alkot?<br />
2 Valójában egyszerűen ki lehet kerülni ezt a kissé erőltetett első mondatot egy gördülékenyebb<br />
megfogalm<strong>az</strong>ással, ami egyben egy rejtett passzív szerkezetnek is tekinthető. (A ford.)<br />
31