A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK 2010 ...
A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK 2010 ...
A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK 2010 ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ELTE KOMMUNIKÁCIÓELMÉLETI KUTATÓCSOPORT<br />
Hunyadi György, az MTA rendes tagja<br />
1064 Budapest, Izabella u. 46.<br />
telefon: 1-461 2690; fax: 1-461 2650<br />
e-mail: hunyady.gyorgy@ppk.elte.hu<br />
I. A kutatóhely fı feladatai <strong>2010</strong>-ben<br />
Az MTA-ELTE Kommunikációelméleti Kutatócsoport fıbb feladatai a többéves szakmai<br />
vállalásnak megfelelıen a beszámolás évében a következık voltak: Magyarország az európai<br />
unióban, rétegzıdés és politikai részvétel; A történelmi tudat és társadalomszemlélet;<br />
Médiakutatások; Módszertani vizsgálatok.<br />
II. A <strong>2010</strong>-ben elért kiemelkedı kutatási és más jellegő eredmények<br />
a) Kiemelkedı kutatási és más jellegő eredmények<br />
Kulturális-interakciós rétegzıdés, miliıtipológia, kapcsolathálózati megközelítés. <strong>2010</strong>-ben<br />
körvonalazódott véglegesen a társadalmi tagoltság horizontális elemeket is hangsúlyosan<br />
magában foglaló hételemő tipológiája. A gazdasági és képzettségi erıforrások hagyományos<br />
modelljeivel szemben ez különösen jól árnyalt elemzéseket tesz lehetıvé a felsı státusszinten<br />
három olyan kulturális-interakciós blokk megkülönböztetésével, mint a) a hierarchikusformális<br />
elemeket hangsúlyozó „cég-miliı”, b) hierarchikusan kevésbé merev „szak-miliı” és<br />
c) a globális kontaktusokat, informális laza szálakat elınyben részesítı „trend-miliı”.<br />
Középszinten egy (személyes vagy kontaktusainak jellegét tekintve) inkább piaci jellegő,<br />
alkalmazási státusát tekintve inkább önálló „kisvállalkozói” (hagyományos értelemben:<br />
kispolgári) miliıt a modell elkülönít, az alkalmazási státusát és kapcsolati körét tekintve<br />
szervezetileg kötöttebb, inkább alkalmazotti, „szolgáltatási” jellegő kulturális-interakciós<br />
blokktól. Az alsó szint zömét – s egyben a népesség számszerőleg legnagyobb részét – kitevı<br />
„alsóperiféria” szinte minden szempontból az erıforrás és participációs hierarchia alján lévı<br />
blokkjához képest dinamikailag megkülönböztetett elemet képez a modellben a hierarchia<br />
közbülsı, sıt esetenként felsıbb szintjéhez is kapcsolathálózati szálakat találó<br />
„felsıperiféria”. A <strong>2010</strong>-re finomított tipológia-mutatóval elvégzett újabb elemzések<br />
megerısítették a foglalkozási miliı idıben meglehetısen stabil és jelentékeny magyarázó<br />
szerepét, (a kulturális-kommunikációs jellemzıket és ideológiai-politikai orientációkat<br />
felölelı, mintegy két évtizedre kiterjedı összehasonlító elemzések során).<br />
Közgondolkodás, közéleti-politikai viselkedés, részvételi aktivitás. A „Részvétel és képviselet”<br />
projektbe történt bekapcsolódás nyomán az elemzések a részvétel egészében stabil, de 2002<br />
óta mérséklıdı trendjét és – az egyéni kulturális erıforrások és a települések globális szintje<br />
tekintetében – lefelé történı nivellálódását jelezték. Három dimenzió – az expresszív, a<br />
normatív és az instrumentális (vagy a konkrét témára vonatkozóan érzékletesebben: a<br />
„szurkolói”, a „fegyelmezett-konvencionális” és a „mérlegelı” jellegő) motívum-szindróma –<br />
viszonylag pregnánsan rajzolódott ki az elemzésekbıl, oly módon, hogy mintázatukban a<br />
részvételi és pártválasztási alapelemek együttesen kaptak helyet. Az expresszív dimenzió<br />
erıteljes hangsúlya a felfutó pártok, és igen mérsékelt intenzitása a lemorzsolódó pártok<br />
szavazóbázisának jellemzıje. Az instrumentális (eseti-latolgató) motívumok viszont fıként a<br />
kis (részben a parlamentbıl kiesı) pártok közönségét jellemezték. Az egyes komponensek<br />
klaszterkombinációja a szavazói motiváltság ötelemő tipológiájába vezet.<br />
257