1 3. óra Mondatfunktorok és természetes nyelvi megfelelőik I.: A ...
1 3. óra Mondatfunktorok és természetes nyelvi megfelelőik I.: A ...
1 3. óra Mondatfunktorok és természetes nyelvi megfelelőik I.: A ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>3.</strong> <strong>óra</strong><br />
<strong>Mondatfunktorok</strong> <strong>és</strong> term<strong>és</strong>zetes <strong>nyelvi</strong> <strong>megfelelőik</strong> I.: A negáció<br />
Pethő Gergely<br />
A logikában a negáció igen egyszerű egyargumentumú mondatfunktor, amely a<br />
bemenetének az igazságértékét „megfordítja”.<br />
A term<strong>és</strong>zetes nyelvekben is találunk ilyen egyszerű eseteket:<br />
Péter alszik. — Péter nem alszik.<br />
A logikai negációval egyenértékű általában a nem igaz, hogy fordulat is:<br />
Nem igaz, hogy Péter alszik.<br />
A propozícionális logikával ellentétben a term<strong>és</strong>zetes nyelvekben azonban felmerül az a<br />
probléma, hogy nem mindegy, hogy egy mondatban hová helyezzük a tagadószót:<br />
Nem Péter alszik. ↔ Péter nem alszik.<br />
Mindkét mondat igaz lesz ugyan, ha nem igaz, hogy Péter alszik. Lényeges különbség<br />
azonban, hogy a Nem Péter alszik. mondat hordoz egy előfeltev<strong>és</strong>t, amelyet a másik mondat<br />
nem hordoz, ti.: Valaki alszik.<br />
Ezt az előfeltev<strong>és</strong>t hordozza azonban a következő mondat is:<br />
PÉTER alszik.<br />
Amennyiben kettős tagadást alkalmazunk, a mondat ugyanakkor lesz igaz, mint a tagadás<br />
nélküli mondat:<br />
Nem Péter nem alszik = Péter alszik.<br />
A kétszeresen tagadott mondat azonban mégsem teljesen azonos jelent<strong>és</strong>ű a tagadás<br />
nélkülivel, mivel hordoz egy előfeltev<strong>és</strong>t:<br />
Nem Péter nem alszik. előfeltev<strong>és</strong>e: Valaki nem alszik.<br />
Ugyanezt az előfeltev<strong>és</strong>t hordozza a következő mondat is:<br />
PÉTER nem alszik.<br />
A negációk <strong>és</strong> a hangsúly különböző kombinációival nyert hat mondatot a következőképpen<br />
rendszerezhetjük:<br />
előfeltev<strong>és</strong>: állító mondat tagadása<br />
Ø Péter alszik. Péter nem alszik.<br />
Valaki alszik. PÉTER alszik. Nem Péter alszik.<br />
Valaki nem alszik. Nem Péter nem alszik. PÉTER nem alszik.<br />
igaz, ha:<br />
1
Az előfeltev<strong>és</strong>t mindig úgy kapjuk meg, hogy a hangsúlyos PÉTER szót, illetve a nem Péter<br />
szókapcsolatot elhagyjuk a mondat elejéről, majd a fennmaradó r<strong>és</strong>zből egzisztenciális<br />
kvantorral állítást alkotunk:<br />
PÉTER alszik. → ∃x . x alszik (= Valaki alszik.)<br />
1. Probléma: Hogyan magyarázhatjuk meg a tapasztalt jelenséget?<br />
A term<strong>és</strong>zetes <strong>nyelvi</strong> tagadás nyilvánvalóan jóval bonyolultabb szabályszerűségeknek<br />
engedelmeskedik, mint a logikai.<br />
Ahhoz, hogy problémánkat meg tudjuk oldani, a kérd<strong>és</strong>t egyes term<strong>és</strong>zetes nyelvekre kell<br />
korlátozni. Ugyanis mindenekelőtt azt kell megvizsgálnunk, hogy hogyan alakul a negáció<br />
szintaxisa, amely viszont nyelvről nyelvre eltérő.<br />
Problémánk megoldásához tehát az alábbi alproblémára kell megoldást találnunk:<br />
1.1. Alprobléma: Hogyan működik a tagadás a magyar nyelvben?<br />
Alproblémánk megoldásához a magyar mondatszerkezettel kapcsolatos általános ismeretekre<br />
van szükség.<br />
Ehhez irodalom:<br />
É. KISS K.: Mondattan In: É. KISS K. / KIEFER F. / SIPTÁR P.: Új magyar nyelvtan. Osiris, 1998,<br />
15-184.<br />
A magyar egyszerű kijelentő mondat főbb elemei:<br />
topik kvantor fókusz negáció ige igemódosító<br />
Judit minden buliba DÓRÁT nem hívta meg.<br />
Az elemek sorrendje alapvetően kötött.<br />
A topikban olyan kifejez<strong>és</strong>ek szerepelnek, amelyek valamit (dolgokat, személyeket)<br />
jelölnek. A mondat előfeltételezi a topikban szereplő kifejez<strong>és</strong> jelöletének a létez<strong>és</strong>ét.<br />
A kvantorok olyan kifejez<strong>és</strong>ek, amelyek számosságot adnak meg, pl.:<br />
Minden buszon néhány gyerek legalább egyszer utazott.<br />
Kvantorok bizonyos feltételek mellett az ige után is szerepelhetnek. A kvantorok sorrendje,<br />
valamint az, hogy az ige előtt vagy után találhatók-e, együttesen meghatározzák a kvantorok<br />
lehetséges hatókörét.<br />
A fókusszal szembenállást fejezünk ki. Ha a mondatban szerepel fókusz, ez hordozza a fő<br />
mondathangsúlyt. A fókuszos mondatot úgy értelmezzük, hogy mindazt, ami a fókuszon kívül<br />
van, előfeltételezzük, valamint azt állítjuk, hogy a fókuszban szereplő összetevőre <strong>és</strong> csak<br />
arra igaz a mondat maradék r<strong>és</strong>ze.<br />
Az igei csoport (azaz az ige <strong>és</strong> a mondatnak az őt követő r<strong>és</strong>ze) negációját közvetlenül az ige<br />
elé helyezett tagadószóval fejezzük ki.<br />
2
Előzetes válasz az 1.1. alproblémára:<br />
A magyarban háromféle tagadást találunk:<br />
1) Az igei csoport tagadása egyszerűen az igei csoport által hordozott állítás igazságértékét<br />
fordítja meg. Amennyiben a mondatban nincs fókusz vagy kvantor, az igei csoport<br />
tagadása magának a mondatnak a tagadását jelenti.<br />
2) Az igei csoport tagadásán kívül tagadható a magyarban a fókusz is:<br />
PÉTER alszik. — Nem Péter alszik.<br />
Fókusz tagadásakor a fő mondathangsúly a fókuszban található főnévi csoportról átkerül a<br />
tagadósz<strong>óra</strong>. Az állító fókuszhoz kapcsolódó előfeltev<strong>és</strong> megmarad a tagadott fókusznál is. A<br />
tagadott fókusz az állító fókusszal ellentétben azonban úgy tűnik, nem állítja, hogy pontosan<br />
egy individuumra igaz a mondat maradék r<strong>és</strong>ze.<br />
Amennyiben a mondatban van fókusz, a fókusz tagadása jelenti a mondat tagadását.<br />
3) Tagadható végül látszólag a kvantor is:<br />
(1) Néha pontosan érkezik.<br />
(2) Néha nem érkezik pontosan.<br />
(3) Soha sem érkezik pontosan.<br />
(Megjegyz<strong>és</strong>: A pontosan ezekben a mondatokban igemódosítóként szerepel. Az<br />
igemódosító, amennyiben nincs az igei csoport negálva, <strong>és</strong> fókusz sincs a mondatban,<br />
közvetlenül az ige előtt szerepel. Ellenkező esetben viszont az ige utánra kerül, mint a (2) <strong>és</strong><br />
(3) mondatban.)<br />
A néha kvantor, amely időpontok (esetleg események) számosságát adja meg. A soha sem a<br />
néha (lexikális) tagadása, negatív párja.<br />
1.1.1. Alprobléma: Létezik-e valódi kvantortagadás a magyarban?<br />
É. Kiss szerint igen, például az alábbi mondatpárban:<br />
(4) Mindenki elment.<br />
(5) Nem mindenki ment el.<br />
Problémát okoz azonban az igemódosító helyzete. Az igemódosító az ige után áll<br />
(feltehetőleg a hangsúlyviszonyok miatt) fókuszos mondatban, valamint ha az igei<br />
csoport van tagadva. Itt viszont egyik sem áll fenn. É. Kissnek be kell ezért vezetnie<br />
egyfajta szabályt, amely szerint a kvantor előtti negáció magába olvasztja a kvantort,<br />
aminek eredményeként a negáció úgy számít, mintha az ige előtt lenne.<br />
Súlyosabb probléma, hogy a Nem mindenki ment el. mondat hordoz egy előfeltev<strong>és</strong>t,<br />
amelyet a Mindenki elment. mondat nem hordoz, ti. azt, hogy Valaki elment.<br />
Felmerül a kérd<strong>és</strong>, hogy honnan kerül a mondatba egy ilyen előfeltev<strong>és</strong>. A negáció<br />
önmagában erre nem adhat magyarázatot.<br />
Azt, hogy a Mindenki elment. mondat nem hordozza a Valaki elment. előfeltev<strong>és</strong>t,<br />
ellenőrizhetjük azáltal, hogy a Mindenki elment. mondat egy másik tagadását<br />
vizsgáljuk meg:<br />
Nem ment el mindenki.<br />
Vegyük a következő szituációt:<br />
3
Fogadtam egy barátommal, hogy ha a szemináriumi csoportból mindenki elmegy a<br />
külföldi vendég előadására, akkor fizet nekem egy láda kólát, ellenkező esetben én<br />
fizetek neki. A szemináriumi csoportból egyetlen személy sem ment el az előadásra.<br />
Ebben az esetben:<br />
(6) Nem ment el mindenki, így én fizettem neki egy láda kólát.<br />
(7) % Nem mindenki ment el, így én fizettem neki egy láda kólát.<br />
A (6) mondat elfogadható volta igazolja, hogy a mindenki önmagában nem hordoz<br />
egzisztenciális előfeltev<strong>és</strong>t, azonban a nem mindenki igei csoport előtt igen.<br />
Az egyetlen kézenfekvő magyarázat arra, hogy az (5) mondat miért hordozza a Valaki<br />
elment. előfeltev<strong>és</strong>t, az, hogy a nem mindenki itt nem kvantorként, hanem<br />
fókuszként szerepel.<br />
Tudjuk, hogy más „negatív jelent<strong>és</strong>ű” kvantorok a magyarban csak fókuszként<br />
szerepelhetnek:<br />
{KEVÉS lány / Legfeljebb ÖT LÁNY / Csak ANNA}{nézte meg / *megnézte} a<br />
filmet.<br />
Mivel a nem mindenki ugyanilyen értelemben negatív jelent<strong>és</strong>ű kvantor, így azt a<br />
term<strong>és</strong>zetes általánosítást fogalmazhatjuk meg, hogy a magyarban minden „negatív<br />
jelent<strong>és</strong>ű” kvantor fókuszban áll.<br />
Válasz az 1.1.1. alproblémára: A magyarban a kvantorok szintaktikailag nem<br />
tagadhatók.<br />
A tagadott kvantor ugyanis nem kvantorpozícióban szerepel, hanem fókuszpozícióba kell<br />
kerülnie, ami által a fókuszra jellemző előfeltev<strong>és</strong>t is hordoznia kell.<br />
Módosított válasz az 1.1. problémára:<br />
A magyarban kétféle tagadás létezik.<br />
1. Tagadhatjuk az igei csoportot: Péter nem alszik. (belső tagadás)<br />
2. Tagadhatjuk a fókuszt: Nem Péter alszik. (külső tagadás)<br />
Mind a belső, mind a külső tagadás megvalósítható szintaktikai <strong>és</strong> lexikális úton is:<br />
Belső tagadás:<br />
A dolgozat hibás.<br />
szintaktikai tagadás: A dolgozat nem hibás.<br />
lexikális tagadás: A dolgozat hibátlan.<br />
Külső tagadás:<br />
szintaktikai tagadás:<br />
PÉTER alszik. — Nem Péter alszik.<br />
lexikális tagadás:<br />
Már mindenki járt Ausztriában. — Még nem mindenki járt Ausztriában.<br />
Arra a következtet<strong>és</strong>re juthatunk, hogy a term<strong>és</strong>zetes nyelvekre nem érvényes a kizárt<br />
harmadik törvénye abban a formában, mint ahogy a mesterségesen konstruált logikai<br />
nyelvekre érvényessé tehetjük.<br />
Nem érdemes tehát a term<strong>és</strong>zetes <strong>nyelvi</strong> negációt úgy szemlélni, mint RM teszi.<br />
4
A kizárt harmadik törvénye a term<strong>és</strong>zetes nyelvekben:<br />
Amennyiben egy mondat előfeltev<strong>és</strong>ei teljesülnek, a mondat vagy igaz, vagy hamis.<br />
A negáció a term<strong>és</strong>zetes nyelvekben:<br />
Amennyiben A <strong>és</strong> B mondat előfeltev<strong>és</strong>ei azonosak, A mondat akkor <strong>és</strong> csak akkor hamis,<br />
ha B mondat igaz.<br />
magyarázat:<br />
P(A): A mondat előfeltev<strong>és</strong>ei<br />
P(A) ∧ P’: B mondat előfeltev<strong>és</strong>ei (azonosak A mondatéival, + egy további előfeltev<strong>és</strong>)<br />
T(A): Azon feltételek összessége, amelyek mellett A igaz. (A <strong>és</strong> B mondat esetében<br />
megegyezik)<br />
Példa egy ilyen mondatpárra:<br />
A: Péter alszik.<br />
B: PÉTER alszik.<br />
A term<strong>és</strong>zetes <strong>nyelvi</strong> negációnál nem elég azt vizsgálni, hogy milyen körülmények között<br />
lehet igaz a mondat, hanem azt is vizsgálni kell, hogy milyen körülmények között lehet<br />
hamis, az egyik ugyanis kizárólag az előfeltev<strong>és</strong>ek ismeretében vezethető le a másikból.<br />
Felhasznált irodalom:<br />
LÖBNER, S. (2000) Polarity in natural language: predication, quantification and negation in<br />
particular and characterizing sentences. Linguistics & Philosophy 23: 213-308.<br />
További irodalom:<br />
Horn, Laurence R.: A natural history of negation. University of Chicago Press, Chicago,<br />
1989.<br />
5