EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
3. 5. táblázat: A részmunkaidős foglalkoztatás megjelenése tevékenységi státuszok és nemek<br />
függvényében<br />
Tevékenységi státuszok<br />
aránya<br />
%-ban<br />
Szellemi foglalkozású<br />
menedzserek<br />
Szellemi foglalkozású<br />
szakemberek<br />
Szellemi foglalkozású<br />
alkalmazottak<br />
Fizikai foglalkozású szak-,<br />
ill. egyéb manuális<br />
munkavégzők<br />
Forrás: Fagan-Burchell, 2002<br />
Férfiak Nők Össz.<br />
TM RM Össz. TM RM Össz.<br />
59 5 64 30 6 36 100<br />
44 7 51 29 20 49 100<br />
28 4 32 39 29 68 100<br />
79 5 84 12 4 16 100<br />
Fizikai munkások 57 8 65 18 17 35 100<br />
Fentiek alapján kijelenthető, hogy elsősorban nők körében jellemző a részmunkaidős<br />
foglalkoztatás, esetükben is szellemi és fizikai munkák esetén, főként alkalmazotti szinten, ill.<br />
valamilyen szakterületen (amely nem vezetői, menedzseri pozíciót takar).<br />
A részmunkaidős foglalkoztatás bevezetésekor nem lehet figyelmen kívül hagyni azokat a makro-<br />
és mikrogazdasági tényezőket, amelyek olykor pozitívan, de akár negatívan is érinthetik a szervezet<br />
rugalmassabbá tételét:<br />
Foglalkoztatási helyzet: egy hosszantartó foglalkoztatási állapot növeli a munkavállalók egyéni<br />
alkupozícióját a preferenciáik megvalósítását ill. akár a munkaidő hosszának megválasztását<br />
tekintve.<br />
Általános szabályozási környezet: a törvényeken felül ide tartoznak a szervezeti és szocális<br />
környezet elemei is, melyek pozitív és negatív arányban egyaránt befolyásolhatják a<br />
részmunkaidős foglalkoztatás elterjedését.<br />
A szervezetben fellelhető munkavégzési minták: nem minden munkáltató van tisztában a<br />
különböző rugalmas foglalkoztatási formák (így a részmunkaidő alkalmazásának) előnyeivel,<br />
költségekre való hatásaival, köszönhetően a szervezeten belül fellépő komplikációknak és a<br />
részmunkaidős foglalkoztatás növelésével emelkedő fix költségeknek (amelyek végső soron<br />
növelhetik a munkaerőköltségeket). A hagyományos foglalkoztatással működő munkáltatók a<br />
kedvező nyugat-európai példák ellenére is ellenállnak a részmunkaidő kínálta rugalmassági<br />
előnyöknek (köszönhetően az általános információhiánynak).<br />
A háztartások összetétele: a részmunkaidőben történő munkavégzés szereplői sokszor annak<br />
függvényében hozzák meg munkaidőre vonatkozó döntéseiket, hogy milyen szerepet<br />
töltenek be a családban. A gyermekek számának növekedése emeli a részmunkaidőben<br />
dolgozó nők számát, a hazánkban tapasztalható általános öregedés és a népesség<br />
csökkenése azonban éppen ellentétes hatást gyakorol.<br />
A háztartások gazdasági helyzete: azok a családok, amelyek kisebb vagy nagyobb pénzügyi<br />
gondokkal küzdenek, sokkal inkább hajlamosak átmeneti megoldásokra (pl. a<br />
részmunkaidőben történő munkavégzésre), azaz a gazdasági válság okozta nehézségek<br />
növekedésével a részmunkaidős foglalkoztatás részarányának növekedése várható, ebben az<br />
esetben azonban sokkal inkább kényszerválasztásokról és nem a munka-magánélet<br />
összhangjának elérését szolgáló megoldásáról beszélhetünk.<br />
Az egyének személyes tulajdonságai, kompetenciái, értékrendszere: a munkavállalók –<br />
iskolázottságuk, neveltetésük, jövedelmi helyzetük függvényében – széleskörű<br />
elképzelésekkel rendelkeznek munkavégzési szokásaikra, általában munkavégzésükre<br />
vonatkozóan, mely leginkább az ország nemzeti kultúrájára vezethetők vissza. Ennek alapján<br />
50