EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Egy további potenciális lehetőségként kezelhetjük az ún. munkaidőbank rendszerét is, ami<br />
hazánkban még nem annyira ismert fogalom. A módszer aktualitását és érvényességét adja,<br />
hogy Magyarországon jelenleg a nyugdíjba is csak 50%-osan számít bele a 4 órás munkaidő,<br />
a töredék munkaidőben elvégzett munkát pedig szinte lehetetlen elismertetni. Pedig a<br />
részmunkaidőben működtetett munkahelyek hosszú távú fenntartásának esélye jóval<br />
magasabb, mint a hagyományos munkahelyeké. Nyugat-Európában több helyen felmerül az<br />
úgynevezett „munkaidőbankok” kialakításának lehetősége. Az elképzelés szerint az<br />
alkalmazottak egy „bankban” gyűjthetnék, és spórolhatnák az idejüket, amelyek ezt fizetett<br />
szabadidő formájában váltanák meg. Ez a modell könnyen összehasonlítható lenne az egyedi<br />
megállapodásokon alapuló, gyakran csak hallgatólagos, diszkriminatív, és nem legális<br />
munkaidő-csökkentéssel. A részmunkaidős foglalkoztatás ösztönzése, törvényi támogatása,<br />
de legalább a munkaidő rugalmasabb szervezése megfelelő eszköze lehetne az életszínvonal<br />
növelésének, és az életminőség javításának is.<br />
A részmunkaidős foglalkoztatás jellemzői<br />
A gazdaságilag fejlett országokban a részmunkaidő iránti igények a hatvanas évektől ugrottak meg<br />
számottevően, párhuzamosan a férjezett nők munkavállalásának terjedésével. Egyidejűleg, gyorsan<br />
nőtt a munkát vállalni szándékozó nők száma. A fiatal nők iskolai végzettsége lényegesen meghaladta<br />
az idősebb asszonyokét. A családok egyre kisebbek lettek, a válások pedig szaporodtak. Ezek a<br />
tényezők szemléletbeli változásokkal is együtt jártak. Magyarországon a részmunkaidős foglalkoztatás<br />
elterjedtsége a rendszerváltozást megelőzően rendkívül szűk volt, különösen a munkavállalási korú<br />
népesség körében (nyugdíj mellett viszonylag sokan dolgoztak részmunkaidőben).<br />
Frey (2007) szerint foglalkoztatáspolitikai szempontból manapság azért favorizálják a<br />
részmunkaidőt, mert a teljes munkaidős foglalkoztatásnál gyorsabban és nagyobb léptékben járul<br />
hozzá a foglalkoztatási ráták növekedéséhez. Magyarországon a részmunkaidős foglalkoztatás<br />
alacsony elterjedtsége miatt, nagy a kihasználatlan, s a foglalkoztatás bővítése érdekében<br />
mozgósítandó tartalék.<br />
A részmunkaidőben történő foglalkoztatás célcsoportjai:<br />
a kisgyermeket nevelő szülők, a gyermekgondozási segélyt, gyermekgondozási támogatást<br />
igénybe vevők, meghatározott feltételek mellett;<br />
a közvetlen családtagot ápoló munkavállalók;<br />
az öregségi nyugdíj előtt álló idősebb munkavállalók, akik esetleg a kor előrehaladtával<br />
rosszabbodó egészségi állapotuk és a magasabb nyugdíjkorhatár miatt egyre nehezebben<br />
tudnak lépést tartani a növekvő munkahelyi követelményekkel, miközben a családi<br />
munkamegosztásban a korábbinál nagyobb szerepet vállalnának;<br />
munka mellett tanulmányaikat folytatni kívánók, akiknek a tanuláshoz kell a több szabadidő;<br />
a munkaerő-piacról kiszorultak különösen az ötven év feletti, reményvesztett tartós<br />
munkanélküliek, és a pályakezdő munkanélküliek, akiknek még nem sikerült bejutniuk a<br />
munkaerő-piacra;<br />
az egészségkárosodott személyek a rehabilitáció elősegítése érdekében;<br />
a rokkantnyugdíjasok döntő része.<br />
Sajnálatos módon a férfiak a nőknél is rosszabb helyzetben vannak. Legnagyobb problémát a<br />
statikus napi szemlélet jelenti, ami rugalmatlanná teszi ezt a foglalkoztatási formát és leszűkíti az<br />
alkalmazását. A hazai gyakorlat nem tud elszakadni a beidegződött napi és heti gondolkodásmódtól,<br />
illetve a napi 4 vagy 6 órás részmunkaidős rendszertől (Seres, 2001). A részmunkaidős foglalkoztatás<br />
terjedését gátló tényezők a következő táblázatban láthatók:<br />
48