EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
egyensúlyi bérszint, valamint a foglalkoztatási színvonal viszonyát befolyásolja a munkaerő-piac<br />
monopolizáltsági foka. A munkaerő-piac monopolizáltsága az érdekegyeztetési rendszer<br />
centralizációjának függvénye, amely erőteljes béralkuban jelenik meg. Erős érdekérvényesítő<br />
képességgel rendelkező szakszervezetek az egyensúlyi bérnél magasabb reálbérszintet tudnak<br />
kiharcolni, aminek következtében a foglalkoztatottság csökken.<br />
5. Hasonló a termékpiacok monopolizáltságának hatása is. A szakszervezetek által kiharcolt<br />
béremelés költségeit a munkaadók áthárítják a fogyasztóra, mely szűkíti a fogyasztást. Ez<br />
szintén a foglalkoztatási színvonal csökkenését, a munkanélküliség növekedését vonhatja maga<br />
után.<br />
2.1.3. <strong>Munka</strong>nélküliség<br />
A munkaerő-piaci egyensúlyhiánynak két szélsőséges esete ismeretes: a munkaerőhiány és a<br />
munkahelyhiány. A munkaerőhiány betöltetlen álláshelyekkel, a munkahelyhiány munkaerőfelesleggel,<br />
munkanélküliséggel jár együtt.<br />
„Valamely ország, térség, foglalkozás stb. munkaerő-piacán elméletileg munkanélküliségről akkor<br />
beszélhetünk, ha a kialakult bérszinteken elhelyezkedni kívánók egy része nem vagy csak rövidebbhosszabb<br />
idő elteltével talál elfogadható munkát. A munkaerőhiány az egyensúly fordított zavara: a<br />
kialakult bérszinteken a munkáltatók egy része nem vagy csak rövidebb-hosszabb idő elteltével talál<br />
megfelelő munkavállalót.” (Gábor, 1990)<br />
A munkanélküliség formái (globális, strukturális) közül a strukturális munkanélküliség az alábbi<br />
típusokat foglalja magába:<br />
Keresési munkanélküliség: a munkavállaló valamilyen okból elhagyja munkahelyét és<br />
hosszabb-rövidebb időre kívül reked a munkaerő-piacról, mivel az információáramlás<br />
tökéletlensége miatt a számára megfelelő munkahely megtalálása időben elhúzódik.<br />
Szerkezeti munkanélküliség: a munkaerő-kereslet és a munkaerő kínálata közötti belső<br />
szerkezeti meg nem felelésből fakad.<br />
Diszkriminációs munkanélküliség: az emberek diszkriminatív megkülönböztetéséből fakadó<br />
jelenség, amely faji, nemi, etnikai, vallási, szociális okokra, vagy bizonyos korosztályok<br />
kirekesztésére vezethető vissza.<br />
Krónikus, vagy állandósult munkanélküliség esetében a munkaerő-kínálat mennyiségileg<br />
tartósan meghaladja a munkaerő-keresletet.<br />
Konjunkturális munkanélküliségről akkor beszélhetünk, ha a több éven át tartó gazdasági<br />
ciklusok hatására, a gazdasági dekonjunktúra időszakában a munkaerő- kereslet tartósan<br />
csökken, s a munkaerő kínálat egy évnél hosszabb időn át jelentősen meghaladja a<br />
betölthető állások számát.<br />
Idényszerű, vagy szezonális munkanélküliség az, amikor egy éven belül jelentős a munkaerő<br />
felesleg, s a munkaerő kínálat meghaladja a rendelkezésre álló munkahelyek számát. Ilyen<br />
szezonális munkanélküliség mutatkozhat például a mezőgazdaságban, az építőiparban vagy a<br />
vendéglátásban, idegenforgalomban foglalkoztatottak körében (Gábor, 1999).<br />
2.2. Számok a munkaerő-piacon<br />
A munkaerő-piaci helyzet áttekintése során kétféle adatbázisra támaszkodhatunk: egyrészt a KSH,<br />
másrészt a Foglalkoztatási Hivatal munkaerő-felmérései számítanak releváns adatgyűjtésnek. A kétféle<br />
számbavétel tartalmi ill. módszertani különbségei miatt eltérő adatokkal jellemzik a munkaerő-piacot:<br />
a KSH által közölt adatok minden esetben alacsonyabbak. A kétfajta adatbázis tartalmi eltérésének<br />
egyik oka az alkalmazott fogalomrendszer különbözősége, másik oka az álláskeresési aktivitás eltérő<br />
értelmezése.<br />
A népességet a munkaerő-piaci részvétel alapján, illetve gazdasági aktivitás szempontjából<br />
gazdaságilag aktívak és gazdaságilag inaktívak csoportjába soroljuk. A 16 éven felüli népesség –<br />
piacgazdaságokban meghonosodott – három csoportját különböztethetjük meg:<br />
25