EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
A gazdaságossági/hatékonysági kontrolling az emberi erőforrás funkcióinak hatékonyságát és a<br />
személyi állomány struktúráját elemzi, és megvizsgálja, valamint kiértékeli az emberi erőforrás<br />
gazdálkodás szerepét, tevékenységét a szervezeten belül. Ezáltal az emberierőforrás-gazdálkodás<br />
rendelkezésére álló eszközök és források hatékony felhasználásának/megtérülésének nyomon<br />
követésével igyekszik a nem hatékony gazdálkodást javítani.<br />
A jövedelmezőségi/eredményességi kontrolling azt a célt szolgálja, hogy a vállalati hierarchia<br />
csúcsán elhelyezkedő menedzserek is tisztában legyenek azzal, hogy az emberi erőforrás<br />
gazdálkodás milyen fontos szerepet tölt be a szervezeten belül (milyen mértékben járul hozzá a<br />
vállalkozás sikereihez, eredményességéhez, jövedelmezőségének növeléséhez).<br />
13.3.3. A humán kontrolling vállalati megjelenésének okai<br />
Az okok közé tartozik a tudás alapú gazdaság terjedése, professzionálizálódás előtérbe kerülése, az<br />
emberi tőke egyre meghatározóbb szerepe a vállalkozások piaci értékében, a humán erőforrás egyre<br />
növekvő jelentősége a versenyképesség növelésében, valamint a termékek tudástartalmának<br />
növekedése (innováció). Ugyanígy ide tartozik az emberi tőke stratégiaalakító és megvalósító<br />
szerepének növekedése is a hosszú távú értékteremtés biztosításában. A stakeholderek ugyanis<br />
felismerték az emberi erőforrás fontosságát a vállalkozási teljesítményekben (befektetés, megtérülés).<br />
Az emberi erőforrásokhoz kötődő kiadásokat csak akkor fogadja el a piac, ha ez megfelelő<br />
teljesítménnyel, és a megkívánt minőséggel párosul (output szemlélet). Az emberi erőforrás<br />
gazdálkodásért felelős szervezetek a helyi sajátosságokat és adottságokat alapnak tekintve biztosítják<br />
a munkaerő hatékony foglalkoztatásához szükséges feltételeket. Emellett ellátják az emberi erőforrás<br />
menedzselés körébe tartozó feladatokat, koordinálják a munkaügyi és a szociális-jóléti tevékenységet<br />
is. Ezek alapján megállapítható, hogy a humán kontrolling olyan irányítói eszköz, amely abban segít a<br />
vállalkozásoknak, hogy racionális, költségérzékeny emberi erőforrás gazdálkodást valósítsanak meg. A<br />
mérőszámrendszere jelzi az erőforrások felhasználását, objektív módon elősegíti a szükséges döntések<br />
meghozatalát; folyamatos visszajelzést biztosít a tervtől való eltérésről és a változásokról a vezetés<br />
részére. Így az eszközrendszere segítségével maga generálja a szükséges változtatásokat.<br />
13.3.4. A humán kontrolling bevezetésének feltételei<br />
A humán kontrolling gyakorlatban történő egyre nagyobb mértékű terjedése önmagában nem<br />
jelenti azt, hogy minden típusú vállalat, szervezet problémáira megoldást adhat. E területen is vannak<br />
olyan alapfeltételek, amelyek a gyakorlati megvalósítás sikerét befolyásolják. Ezek a következők:<br />
4. A menedzseri képességeket tekintve: ok-okozati gondolkodásmód; az iparág és a vállalat<br />
alapos ismerete; az emberi erőforrások és a szervezeti teljesítmény közötti kapcsolat<br />
elismerése.<br />
5. Az emberi erőforrás menedzsment pozíciója a szervezeten belül: a HR menedzser a menedzseri<br />
hierarchia csúcsán helyezkedik el; emberi erőforrásokkal kapcsolatos költségek/összes költség<br />
jelentős mértéket képvisel.<br />
6. A humán kontrolling működést megvalósító rendszerek tekintetében: többszintű teljesítmény<br />
definíció (intézményi, szervezeti, egyéni); a mérhetőség bevezethetősége a humán területre is;<br />
befogadó és elfogadó szervezeti kultúra. (Nemeskéri, 2005)<br />
13.3.5. A humán kontrolling irányultsága<br />
A gazdasági társaságok döntően retrospektív jellegű humán kontrolling-rendszereket alkalmaznak -<br />
már amennyire egyáltalán alkalmaznak -, illetőleg retrospekciós célra használják fel<br />
mutatószámrendszereiket. Ennek lényege, hogy a múltbeli eseményekből leképzett mutatók<br />
segítségével, azok elemzésével próbálnak a jövőre irányuló előrejelzéseket tenni, illetőleg olyan<br />
döntéseket hozni, amelyek pozitív irányban befolyásolhatják a jövőt. Mivel azonban ez az elemzés a<br />
korábban már meghozott döntések eredményeit vizsgálja, és erre alapozva vázolja fel a jövőbeni<br />
következményeket, szükségszerűen nagy a kockázat, mivel a természetszerűleg korlátozott<br />
információk, ismeretek birtokában a várható következmény determinált, erősen korlátos. Ez azonban<br />
nyilvánvalóan csak az egyik lehetséges alkalmazási forma.<br />
236