EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
EMBERI ERŐFORRÁS MENEDZSMENT - Munka
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
+ Eredmény E.E.R. nélkül 6.150 e Ft<br />
- E.E.R. összesen 5.890 e Ft<br />
= Adózás előtti eredmény 260 e Ft<br />
Az emberi erőforrások számvitelének (Sackmann szerint) három fontos funkciója van:<br />
1. Számszerűsített információ szolgáltatása az egyének, mint vállalati erőforrások költségeire és<br />
értékére vonatkozóan.<br />
2. A személyzet toborzásával, szelektálásával, képzésével kapcsolatos döntések megalapozása,<br />
pl.:<br />
recesszió idején érdemes-e elbocsátás helyett inkább megtartani a meglévőket, hogy<br />
fellendülés idején elkerüljük a pótlási költségeket;<br />
fejlesztés esetén a meglévő munkaerőt képezzük ki új feladatokra, vagy már kiképzett,<br />
begyakorlott, új személyzetet toborozzunk, stb.<br />
3. A menedzsment különböző szintjein lévő döntéshozók motiválása, arra késztetve őket, hogy az<br />
alkalmazottakat a szervezet (számszerűen is értékelhető) erőforrásaként kezeljék, melynek<br />
értéke a velük való gazdálkodás módjától függően változhat, fel- vagy leértékelődhet.<br />
13.2.4. A szellemi tőke mutatókra támaszkodó értékelési eljárásai<br />
Ezen közelítés alapja az a tézis, hogy az emberi erőforrás jelenlegi állapota a cég jövőbeni<br />
teljesítőképességének meghatározó eleme. Ezek az eljárások – a szellemi tőke, vagy eszmei vagyon<br />
más összetevőihez hasonlóan - nagyrészt nem pénzügyi mutatószámokra épülnek, akkor ítélik ezen<br />
tőke állapotát megfelelőnek, ha a stratégiával konform minőségi jegyeket mutat. Ugyanakkor<br />
bizonyítható, hogy ezen tőke megfelelő állapota jelentősen hozzájárul a cég értékének alakulásához.<br />
A szellemi tőke (így ezen belül a humán tőke) komplex értékelési módszerének számos modelljét<br />
fejlesztették ki, amit 4 fő csoportba lehet osztani<br />
Direkt módszerek, ezek a szellemi tőke összetevőit próbálták meghatározni, majd megbecsülni<br />
annak pénzben kifejezett értékét<br />
A piaci kapitalizáción alapuló modellek, amelyben a cég piaci értéke és a könyvszerinti értéke<br />
közötti különbségre koncentráltak.<br />
A befektetések megtérülése (ROA) alapján történő számítások. A cég adózás előtti<br />
eredményét elosztva az eszközök értékével megkapjuk a cég ROA mutatóját. Ennek az<br />
iparági átlagtól való eltérését visszaszorozva az eszközök értékével, állapították meg a<br />
szellemi tőke hozadékát. Ha ezt a hozamot elosztjuk a megtérülési rátával (pl tőkeköltségek<br />
alapján), a kapott értéket a szellemi tőke értékeként foghatjuk fel.<br />
Scorecard típusú módszerek: Meghatározzák a szellemi tőke egyes összetevőit, majd ezeket<br />
nem pénzügyi (kvantitatív és nem kvantitatív) mutatókkal értékelik, és összevetik a<br />
stratégiából levezetett elvárásokkal.<br />
Az egyes módszerek különböző előnyöket nyújtanak. A ROA és a piaci kapitalizáción alapuló<br />
módszerek a felvásárlások esetén hasznosak, valamint a tőzsdei bevezetést megelőző számításokban.<br />
Ugyancsak jól használhatók az iparágon belüli összehasonlításokban is. További előnyük, hogy mivel<br />
az ismert számvitelei szabályokra és kalkulációs módszerekre építeni, könnyű kommunikálni és<br />
elfogadtatni.<br />
A Scorecard típusú módszerek világosabb és teljesebb képet adnak szervezet egészségének<br />
állapotáról, mint a pénzügyi beszámoló rendszer. Pontosabban mérik egy-egy esemény hatását, mint<br />
233