értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
hatóak, de eltérıek voltak. A szöveges feladatok esetén a bal prefrontális kéreg mutatott nagyobb<br />
aktivitást, míg a szimbolikus egyenletek esetén a posterior parietális lebeny volt inkább<br />
foglalkoztatva (vagyis az a kérgi terület, amely a saját testhez tartozó egocentrikus téri információkért<br />
és ingerekért is felelıs).<br />
Szirony, Burgin és Pearson (2008) relatíve erıs korrelációt talált a zenei képességek és a<br />
jobb agyféltekei mőködés között. Ezzel szemben a matematikai és a bal agyféltekei kapcsolatot<br />
ehhez képest kisebb jelentıségőnek ítélték.<br />
Leng és Shaw egy kauzális kapcsolat lehetıségét vetették fel a zene és a térbeli-idıbeli<br />
gondolkodásmód között (Leng és Shaw, 1991). Modelljüket a Trion-modell alapján fejlesztették<br />
ki. A trionok anatómiai egységek az agykéregben, amelyek funkcionális (mőködési) egységként<br />
is tekinthetık. Az a szerepük, hogy nagyszámú kvázi-stabil periodikus térbeli-idıbeli<br />
tüzelı impulzusmintázatokat produkálnak. Az agykéreg ezeknek a térbeli-idıbeli tüzelési<br />
mintázatoknak kiterjedt repertoárjával rendelkezik; ezek gerjeszthetık, és az összekapcsolódások<br />
révén elıálló kis változások következtében erısíthetık. Ezek a memóriai (tüzelı) impulzusmintázatok<br />
véletlenszerően fejlıdnek az idıben, egyik a másikból. Olyan természetes<br />
sorrendeken keresztül, amelyek bizonyos specifikus szimmetriát mutatnak, és az agykéregnek<br />
egy közös neurális nyelvét képezik. Leng és Shaw szerint az eredmények meghökkentıek<br />
voltak, amikor a trion-modellbeli mintázatok fejlıdését leképezték; hangmagasságoknak és<br />
hangszerekre jellemzı hangzásoknak tudták megfeleltetni ezeket a mintázatokat. Szerintük<br />
ezáltal bepillantást nyerhetünk abba, hogy milyen kapcsolat van a zenei és az absztrakt térbeli-idıbeli<br />
gondolkodás között. Az elmélet szerint a térbeli-idıbeli gondolkodás kulcsfontosságú<br />
összetevıje lehet a neuronok ún. kolumnáris hálózatainak azon beépített képessége, hogy<br />
szekvenciálisan ismerik fel a kérgi tüzelımintázatok közötti szimmetria-kapcsolatokat. Erre a<br />
szekvenciális folyamatra úgy hivatkoznak, mint mintázatfejlıdésre. Ezek a mintázat-fejlıdési<br />
mentális folyamatok tíz másodperc idıtartamtól akár percekre is kiterjedhetnek. (Összehasonlításképpen:<br />
például az arcfelismerés mintázat-felismerési folyamata a másodperc tört része<br />
alatt befejezıdik.) Leng és Shaw szerint a zenehallgatás nyilvánvalóan ugyanúgy magában<br />
foglal mintázatfelismerési mechanizmusokat, mint a térbeli-idıbeli gondolkodás. Más kutatók<br />
erıs kritikát fogalmaznak meg Trion-modell elméletével kapcsolatosan. Husain, Thompson és<br />
Schellenberg (2002) például elfogadja ugyan a zenehallgatás következtében felmerülı rövidtávú<br />
hatást, mely szerint direkt kapcsolat mutatható ki a zenehallgatás és a térbeli-idıbeli képességek<br />
között, azonban Leng és Shaw modelljénél egyszerőbb magyarázatot javasol. Ahogyan<br />
arra már 2. 5. fejezetben is utaltunk, kutatásaik inkább az „arousal-mood” hipotézist támasztják<br />
alá, amely szerint bármilyen mérsékelt arousal stimulus pozitív hangulatot indukálhat;<br />
ez változatos kognitív feladatok teljesítmény-növekedésében kifejezıdhet, például a térbeli<br />
képességekben.<br />
Nisbet (1991) szerint a zene idıbeli elrendezıdését reprezentáló szimbólumok és a törtszámfogalommal<br />
kapcsolatos matematikai szimbólumok között szoros kapcsolat van. Wenger<br />
és Wenger (1990) megemlíti azt az idegtudományi feltételezést, hogy a zenedarabok gyakorlása<br />
során mőködtetett kérgi neuronok használata erısíti a matematikai gondolkodásban szerepet<br />
játszó kérgi területeket is.<br />
Végezetül érdemes arra is kitérnünk, hogy az amerikai Matematikatanárok Nemzeti Tanácsa<br />
(National Council of Teachers of Mathematics, NCTM) felhívja a figyelmet a képességfejlesztés<br />
tanítási módszerének a „sulykolástól” való elválasztásának jelentıségére (Kells,<br />
2009). A tanács által támogatott képességfejlesztési lehetıségek között fontos szerepet kap a<br />
zenei fejlesztéstıl várható segítség. Az NCTM a matematika tanításának olyan kontextusokba<br />
való helyezését támogatja, amelyek segítik a gondolkodás egyéb formáit, beleértve a problémamegoldást.<br />
Ilyen alkalmas és természetes kontextusnak tartják a zenei kontextust. Az 5.<br />
táblázat alapján az NCTM a következı természetes kapcsolódási pontokra hívja fel a figyelmet<br />
a zenei megértéssel összefüggésben óvodás gyermekekre vonatkozóan (Kells, 2009).<br />
90