értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
is. Ezek eredményeként adódott ez a zenei tesztek között kiugróan magas megbízhatósági<br />
mutató (Turmezeyné és Balogh, 2009).<br />
Wing (1939) tesztjét is gyakran használják, szerinte a zenei fejlıdés 17 éves korig tart,<br />
ezután abbamarad, ettıl kezdve „zenei felnıtteknek” nevezi a vizsgált személyeket. A teszt<br />
Bentley tesztjéhez hasonló, kivéve egy altesztet, amely a zenei frazeálás képességét vizsgálja.<br />
Whistler és Thorp (1950) zenei képességtesztje minden életkorra külön normákat ad. Öt<br />
képességet vizsgál: ritmus; hangmagasság; dallamemlékezés; hangmagasság különbség; ritmusemlékezés.<br />
Ezt a tesztet nem vették fel semmilyen adathordozóra, zongorát használtak a<br />
feladatokhoz. Bentley 1955-ben kipróbálta a tesztet egy kétszáz gyermekkel végzett vizsgálat<br />
során. A résztesztekre kapott érvényesség r=0,64 és r=0,87 között adódott, a teljes teszt megbízhatósági<br />
mutatója pedig r=0,75 volt. A Drake-féle (1954) zenei képességteszt a zenei memória<br />
és a ritmus vizsgálatát szolgálja. Szintén az azonosság-különbözıség megállapításán<br />
alapul, de a többi teszttıl eltérıen azt kell megállapítani, hogy a változás a hangnemet, a ritmust,<br />
vagy az ütembeosztást érinti-e. Farnum (1969) zenei tesztje a hangszert tanuló gyermekek<br />
számára lett kifejlesztve. A teszt a látás és a kéz mozgáskoordinációját, a kottaképhangzáskép<br />
összehasonlítását, illetve a dallamemlékezetet vizsgálja, valamint egy kadenciatesztet<br />
tartalmaz.<br />
Az egyetlen olyan széles körben is ismert teszt, amely óvodások számára is ajánlott,<br />
Gordon Audie tesztje 1989-bıl származik, aki munkássága során zenei képességtesztek sorozatát<br />
fejlesztette ki. Ez az óvodások számára készült mérıeszköz már hároméves kortól használható<br />
és e tekintetben egyedülálló a zenei képességtesztek között. Egy-egy egyenként tíz<br />
itemes dallami és egy ritmikai altesztbıl áll, dallam és ritmuspárokról kell eldönteni, hogy a<br />
második megegyezik, vagy különbözik az elsıtıl. A teszt validitás-vizsgálata során, a ritmikai<br />
készségek területén kapott érték r=0,59, a dallami területen pedig r=0,41. Az öt- nyolcévesek<br />
számára kidolgozott teszt annyiban különbözik az elıbbitıl, hogy itt már 40 itemes altesztek<br />
találhatóak. A Musical Aptitude Profile (MAP, 1965, 1988) 9-18 éveseknek, a Measures of<br />
Music Audiation (AMMA, 1989b) pedig fıiskolások számára készült, és a zenei felsıoktatásban<br />
felvételi vizsgaként is használják. A képességeket a hangelképzelés, a ritmuselképzelés és<br />
a zenei érzékenység három csoportjába rendezett hét dimenzió mentén mérik. A felvétel három,<br />
egyenként ötven perces részben történik. Gordon tesztjei a leginkább elfogadottak az<br />
angol nyelvterületen, óriási szakirodalom foglalkozik a témával és a tesztek megbízhatósági<br />
mutatóival, amelyek számos vizsgálat alapján a Gordon által megadott értékeknél jelentısen<br />
alacsonyabb értékeket jeleznek.<br />
A standard zenei teljesítmény tesztek a muzikalitás (zenei adottságok, zenei tehetség) és<br />
a zenei ismeretek felmérésére készültek. Az adottságok és a tanulás szétválasztása a zenei<br />
tevékenységben meglehetısen nehéz, szinte lehetetlennek tőnı feladat, a teljesítménytesztekben<br />
láthatóan ugyanúgy megjelennek az adottságokat vizsgáló feladatok is. Továbbá a teljesítménytesztekkel<br />
kapcsolatosan az is elmondható, hogy erısen függenek az adott oktatási<br />
rendszertıl, miután zeneelméleti és zenetörténeti ismereteket is számon kérnek. Az zenei<br />
ismeretek oktatásának idıbeli eloszlása országonként, zenei oktatási módszerenként jelentısen<br />
eltérhet. A zenei teljesítményteszteket a 2. táblázatban foglaljuk össze (Dombiné, 1992).<br />
A 2. táblázatban szereplı zenei teljesítménytesztek 63 részterületre épülnek, bár az elnevezésbeli<br />
különbségek gyakran ugyanazon képesség más aspektusból történı vizsgálatát<br />
jelentik.<br />
A leggyakrabban mért képességterületek a következık:<br />
• Hangnevek ismerete - 5 szerzınél közös<br />
• Hangértékek ismerete - 5 szerzınél közös<br />
• Ütemmutató ismerete - 4 szerzınél közös<br />
• Hallás és látás koordinációja - 6 szerzınél közös<br />
• Dallam-megkülönböztetés - 5 szerzınél közös<br />
47