értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kában és a természettudományos tárgyakban is. A kutatás fókuszában az állt, hogy melyek<br />
azok az alapelvek, amelyek funkcionálisan fontosak mindegyik területen, ugyanakkor tekintettel<br />
voltak azokra a jellegzetességekre is, amelyek a különbözı területek velejárói. A vizsgálat<br />
során a következı, valamennyi területet érintı fogalmi struktúrák fontossága mutatkozott<br />
meg: hierarchia, periodikusság, egységek, arány – arányosság, szimmetria, mintázatok, állandóság<br />
– változás. A közös stratégiák pedig a következık: számolás – mérés; a rész – egész,<br />
hasonló – különbözı fogalompárok használata; osztályozás; megnevezés. Egy késıbbi tanulmányában<br />
Bamberger (2000) egy olyan kísérletsorozat kezdeteirıl számol be, amely számítógéppel<br />
támogatott környezetben történı zenei és nem zenei (geometriai) mintázatokra irányuló<br />
tevékenységek segítségével kívánja megvizsgálni a zenei és matematikai megértés kapcsolatát.<br />
A felmerülı kérdés a következı: kapcsolatot teremtenek-e a gyerekek a való világ tevékenységei,<br />
például az éneklés és dallamok eljátszása, ritmusok eltapsolása, valamint a matematika<br />
és a természettudományos tárgyak alapelvei között? Bamberger szerint e kutatássorozat<br />
végeztével megérthetjük a jelentését ezeknek a tevékenységeknek, hatékonyabb tudással<br />
rendelkezhetünk arról, vajon ezek és hasonló tevékenységek hogyan biztosíthatják a további<br />
fejlıdést különbözı életkorokban és osztályokban.<br />
Bamberger és diSessa (2003) egy további munkája során 11 és 12 éves gyerekekkel<br />
végzett vizsgálatában szintén egy interaktív zenei és matematikai szoftver környezetben dolgozott.<br />
Nézetük szerint az a mód, ahogyan a gyerekek a program segítségével a zenei struktúrákat<br />
érzékelik, kapcsolatban van a matematika olyan alapfogalmaival, mint arány–<br />
arányosság, törtek és közös többszörös. A vizsgálat rávilágított a multimédia segítségével<br />
történı többszörös reprezentáció szerepére. Várakozásuknak megfelelıen a gyerekek munkája<br />
egy kezdeti bizonyítékot szolgáltatott a matematikai és a zenei struktúrák rokonságával<br />
kapcsolatosan. Az eredmények egyúttal, sejtésük szerint, arra is utalnak, hogy ez a rokonság<br />
kiterjeszthetınek látszik általánosabb matematikai fogalmak (úgymint transzformáció, invariánsok,<br />
stb.), illetve zenei struktúrák irányába; ennek bizonyítása azonban még további vizsgálatokat<br />
igényel.<br />
Bamberger (1991, 2005b) szerint a zene – empirikus tanulmányaiban használt számítógépes<br />
környezetben történı interaktív – grafikus reprezentációja fontos szerepet tölt be a zenei<br />
megértésében, a zenei gondolkodás fejlıdésében. Szerinte a zene grafikus reprezentációjának<br />
megértését sokkal inkább szolgálja, ha a gyermekek maguk fedezik fel a zene leképezésének<br />
a lehetıségeit. Ennek eredményeként a gyermekek képessé válnak a hallás – értelmezés<br />
– lejegyzés közötti mentális struktúrák szabadabb összekapcsolására, több irányból történı<br />
„bejárására”. Ily módon a zenei információk alapján kialakuló zenei kognitív struktúrák sokkal<br />
árnyaltabbak lesznek, összetettebbé válnak, kumulálódnak.<br />
A kutatások a zenetanulás és a kognitív képességek közötti kapcsolatot jelzik. Ez a kapcsolat<br />
általános, és Schellenberg szerint inkább a kognitív képességek széles skálájára terjed<br />
ki, mint a képességek speciális összetevıire (Schellenberg, 2006a). A jelenség magyarázatául<br />
Schellenberg három különbözı lehetıséget vet fel.<br />
1. Minden iskolán kívüli tevékenység, amely az iskolai tanulmányokkal rokon természető<br />
(pl. olvasás, matematikai különórák, vagy sakkleckék) hozzájárulhat az intellektuális gyarapodáshoz.<br />
A zenetanulásnak ettıl még lehetnek sajátos jellemzıi.<br />
2. A zenetanulás intellektuális hozadékát a hangszertanulás által fejlıdı képességek<br />
egész sora adja. Ilyenek lehetnek: a motoros képességek, a kottaolvasás képessége, érzelmi<br />
fejlıdés, az érzelmek átadásának képessége, memorizálás, a zenei struktúrákkal kapcsolatos<br />
ismeretek bıvülése (skálák, akkordok, hangközök, harmóniafőzések, stb.). E faktorokból a<br />
legtöbb nemcsak a zenéléskor használatos, hanem más, nem zenei tevékenységekben is megjelenik.<br />
3. Speciálisan a zene maga idézi elı az effektust, a zene absztrakt természete általánosságban<br />
segítheti az absztrakt gondolkodást.<br />
37