értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
erısítés) útján sajátítjuk el. A szociális készségek speciális verbális és nem verbális viselkedési<br />
formákat tartalmaznak, valamint lehetıvé teszik a hatékony és megfelelı viselkedést, illetve<br />
reakciót mások viselkedésére. A szociális készségek szituációfüggıek, s hatással vannak rájuk<br />
a körülményekbıl fakadó elvárások és követelmények.” (Zsolnai, 2008. 124. o.). A kutatások<br />
szerint a szociális készségek iskolás korban már alig fejlıdnek, és az is kimutatható, hogy a<br />
gyerekek jelentıs hányadánál nem mőködnek megfelelıen (Józsa és Zsolnai, 2005), fejlesztésükhöz<br />
közelebb vihet a zene. Nagy József szerint a fejlıdés segítése szempontjából a társas<br />
viszony fejlesztése a legfontosabb (Nagy, 2004g). Ebbıl a szempontból nagy jelentısége lehet<br />
a csoportos együttlét, az együtt-cselekvés és együttmőködés rendszeres megélésének. Nagy<br />
József szerint amíg az óvodai élet bıvelkedik az ilyen alkalmak átélésében, addig az iskolai<br />
oktatás jelenleg használatos legelterjedtebb pedagógiai módszerei nem adnak elég lehetıséget<br />
a fejlıdére. A feladatvállalás és feladattartás az iskolai években történı stagnálása pedig arra<br />
enged következtetni, hogy a gyermekek motiváltsága nem megfelelı.<br />
A szocialitás vizsgálata a DIFER programcsomag meghatározott tesztjeihez kapcsolódva<br />
három alkalommal történik. Az írásmozgás-koordináció feladatainak megoldásához kapcsolódik<br />
a társas feladathelyzet vizsgálata. A vizsgálatot végzı a másolás feladatának ismertetése<br />
mellett egy késleltetett utasítást is ad: „Aki elkészült a feladattal, az maradjon még a<br />
helyén és várja meg, amíg összeszedem a papírlapokat.” A feladat végeztével külön pontozandó<br />
mind a másolás közben, illetve a várakozás közben tapasztalt viselkedés. A három<br />
egyéni vizsgálat alkalmával háromszor kerül értékelésre a kapcsolatfelvevı viselkedés. A<br />
DIFER programcsomag öt különbözı vizsgálatát egy rövid történet és az arról való beszélgetés<br />
elızi meg. Az öt történet témája: lopás, együttérzés, erıszak, károkozás és együttmőködés.<br />
A történetekrıl való beszélgetés során az erkölcsi érzék vizsgálható. Az öt feladat elvégzéséhez<br />
minden alkalommal kapcsolódik a feladatvállalás értékelése is és mindhárom vizsgálati<br />
alkalom végén a feladattartás is értékelendı.<br />
1.3.8. Az elemi alapkészségek összevont mutatója<br />
Az elemi alapkészségek fejlettségét egyetlen számba sőrítve fejezi ki a DIFER-index, amely a<br />
hét készség százalékpontban megadott fejlettségének átlaga. A DIFER-index számértéke azt<br />
fejezi ki, hogy azokat az elemi alapkészségeket, amelyek elsajátítása célként jelölhetı meg,<br />
milyen mértékben birtokolja a gyermek (Józsa, 2004b). Ez a mutató a kritériumorientált fejlesztés<br />
egyik legfontosabb mutatója, amely azt is megmutatja, hogy az optimális 100%-hoz<br />
képest a gyermeknek mennyit kell még fejlıdnie. Továbbá a DIFER-index egyben az iskolaérettség,<br />
az értelmi fejlettség megbízató mutatója.<br />
A DIFER-index segítségével kifejezett átlagos fejlettség középsı csoport végén 62%p,<br />
nagycsoport végén pedig 74%p. Az átlagos fejlıdés ebben az életkorban havonta egy százalékpontra<br />
tehetı. Elsı osztályban az elırelépés már kissé lassul, ezt követıen pedig egészen<br />
lelassul, két év alatt mindössze 6%p-nyi a fejlıdés. Az átlagos fejlettség értékei mellett figyelemre<br />
méltóak a nagy egyéni különbségek. Iskolakezdéskor például a gyerekek 15%-a fejletlenebb<br />
a középsı csoportos átlagnál, elsı osztály végén pedig a gyerekek ötöde nem éri el az<br />
iskolát kezdık átlagát sem (Nagy, Józsa, Vidákovich és Fazekasné, 2004). A nagy egyéni különbségeket<br />
jelzi az is, hogy a relatív szórás középsı csoportban 20%, nagycsoportban 15%,<br />
de még elsı osztályban is 13%. Nagycsoport végére minden tizedik gyermek fejlıdése éri el<br />
az optimális szintet, elsı osztály végére pedig csaknem a fele. Az elemi alapkészségek elsajátítása<br />
azonban még a harmadik osztály végén sem teljes, a gyermekek 20%-a ebben az életkorban<br />
sem éri el az optimumot.<br />
30