értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
delkezı tanulók esetében. Ezt az eredményt azért tartjuk fontosnak, mert az általános intelligenciával<br />
szemben, amelyet a személyiség általános és független jellemzıjének tartunk, a<br />
zenei képességek fejleszthetıek.<br />
Második évfolyamon, a regresszió-analízisek alapján az alapfokú szülıi hátterő tanulóknál<br />
a számolási készséghez mutatható meg a zenei képességek 10%-os hozzájárulása, középfokú<br />
szülıi háttér esetében pedig, a helyesíráskészség eredményességében a zenei képességek<br />
által megmagyarázott variancia 20%. A zenei hallási képességek fejlettségének jelentısége a<br />
felsıfokú iskolai végzettségő szülıi hátterő gyerekeknél is megmutatkozik. Ebben a részmintában<br />
a hallás utáni megkülönböztetés készség-együttese mutat egyedüli szignifikáns, 10%<br />
hozzájárulást a szövegértı olvasáskészséghez.<br />
Eredményeink a zenei képességek – az elsı osztálytól kezdıdıen már sajnálatosan háttérbe<br />
szoruló – fejlesztésének jelentıségét támasztják alá. A zenei fejlesztés fontos segítséget<br />
nyújthat különösen az alacsonyabb iskolai végzettségő szülık gyermekei számára, de a vizsgálatok<br />
alapján a zenei hallási képességek fejlettsége a felsıbb iskolai végzettségő szülık<br />
gyermekei számára is hasznos. Ezt támasztják alá például elsı osztályban a számolási készség<br />
esetében kapott eredmények, vagy másodikban a zenei képességeknek az olvasáskészséghez<br />
történı hozzájárulása.<br />
11.3. A zenei képességek, beszédhanghallás, olvasás és számolás összefüggés-vizsgálatának<br />
eredményei nemzetközi vizsgálatok fényében<br />
Négy- és ötéves korú óvodás gyermekekkel folytatott összefüggés-vizsgálataink során abban<br />
a szerencsés helyzetben voltunk, hogy a zenei képességekkel történı összevetéshez felhasználhattuk<br />
a DIFER-Programcsomag tesztrendszerét. Ez a kritériumorientált tesztrendszer egy<br />
olyan – bizonyítottan – szervesen összetartozó rendszer, amelynek segítségével az iskolai<br />
tanuláshoz és beilleszkedéshez nélkülözhetetlen szociális és elemi alapkészségek fejlettségének<br />
pontos meghatározása, valamint a készségek átlagos fejlettségének kimutatása válik lehetıvé.<br />
A nemzetközi irodalomban nem találtunk olyan empirikus vizsgálatokat, amelyek<br />
egy, a DIFER-tesztrendszerhez hasonlóan homogén készség-rendszerrel és annak egyes elemeivel,<br />
valamint a készségek összevont mutatójának segítségével vizsgálták, vizsgálhatták a<br />
zenei képességek összefüggéseit. A DIFER-tesztek által vizsgált készségeknek, az elıbbiekben<br />
említett okoknál fogva, csak egy része összevethetı a külföldi szakirodalom általunk ismert<br />
eredményeivel. A továbbiakban néhány olyan, a kutatásunk során elemzett területre térünk<br />
ki, amelyek a nemzetközi vizsgálatok eredményeivel közvetlenül összevethetıek.<br />
11.3.1 A beszédhanghallás, olvasás és a zenei képességek összefüggései<br />
Korábbi kutatások alapján az angol, illetve a török nyelv esetében bizonyítékokkal rendelkezünk<br />
a fonématudatosság, fonológiai tudatosság és zenei képességek összefüggésérıl (Anvary,<br />
Trainor, Woodside és Levy, 2002; Lamb és Gregory, 1993; Peynircioğlu, Durgunoğlu és<br />
Küsefoğlu, 2002). Vizsgálatunk a magyar nyelvre vonatkozóan részben megerısíti ezt az öszszefüggést.<br />
Négyéves korban a teljes mintára vonatkozóan a hallás utáni reprodukció magyarázóereje<br />
4% a beszédhanghallás teljesítményéhez. Ezzel szemben ötéves korban a magyar<br />
gyerekeknél a teljes mintára már nem mutatható ki szignifikáns hozzájárulás. A nemek összehasonlításában<br />
viszont azt láthatjuk, hogy míg a fiúknál nincs szignifikáns hatás, a lányoknál<br />
ezzel szemben mind négy-, mind ötéves korban kimutatható a beszédhanghallás és zenei képességek<br />
kapcsolata. A hallás utáni reprodukció által megmagyarázott variancia, négyéves<br />
korban 7%, ötéves korban pedig a hallás utáni megkülönböztetés magyarázóereje 7%. Továb-<br />
273