értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ló (12%) magyarázóereje mellett az intelligencia számolási készséghez történı hozzájárulása<br />
azonban a fiúknál kapott értéknek több mint háromszorosa.<br />
A zenei hallási képességek és alapkészségek a nemek szerinti korrelációi keresztmetszeti<br />
vizsgálatunkban második évfolyamon mutatják a legszembeötlıbb különbséget. A lányoknál<br />
mind az egyes zenei képességek, mind a zenei hallási képességek átlagteljesítménye, valamint<br />
a zenei hallás implicit, illetve explicit szintje és az alapkészségek között általánosságban<br />
közepes, a ritmushallás esetében pedig közepesnél is erısebb korrelációkat kaptunk. A<br />
fiúknál ezzel szemben mindössze hat szignifikáns korrelációs együttható mutatható ki.<br />
A nemek eredményei szerint különösen nagy különbség mutatkozik a helyesírás területén.<br />
A lányoknál a helyesíráskészség eredményességében a zenei hallási képességek által<br />
megmagyarázott variancia 27%, míg a fiúknál nem mutatható ki hatás. A szövegértı olvasáskészség<br />
esetében is a lányoknál mutatható ki a zenei képességek nagyobb magyarázóereje.<br />
A zenei képességek és az alapkészségek összefüggéseinek nemek szerinti vizsgálata<br />
összességében azt mutatja, hogy a lányok alapkészségekben nyújtott teljesítményeiben évrılévre<br />
nagyobb szerepet játszik a zenei hallási képességek fejlettsége. A lányok a fiúkkal szemben<br />
inkább használják, vagy „kihasználják” a zenei képességeik nyújtotta lehetıségeket. A<br />
lányoknál a különbözı regressziós modellek független változói által megmagyarázott<br />
variancia is általában nagyobb, több esetben jelentısen nagyobb a fiúk értékeinél.<br />
A férfiak és nık bizonyos területeken kimutatható teljesítménykülönbségeivel kapcsolatosan<br />
empirikus kutatások bizonyítékai állnak rendelkezésre. Tudjuk, hogy a férfiak a téri<br />
feladatok többségében (de nem minden területen) áltatában a nıknél jobb teljesítményt nyújtanak,<br />
továbbá jobbak a matematikai érvelésben, míg a nık inkább a számolásban érnek el<br />
jobb teljesítményt. A nık teljesítménye jobb a verbális emlékezet és fluencia terén, továbbá<br />
eredményesebbek azokban a feladatokban, amikor perceptuális fürgeségre van szükség. A<br />
motoros készségek közül a férfiak a nagymozgásokban, amíg a nık inkább a kismozgásokat<br />
igénylı finom motoros feladatokban teljesítenek jobban (Kimura, 2002). Kimura szerint a két<br />
nem kognitív és motoros készségeiben megmutatkozó eltérések többsége a nemek egymást<br />
kiegészítı, a feladatok tradicionális megosztásán alapuló evolúciós történetünkben keresendı.<br />
A nemek közötti teljesítménykülönbségek már gyermekkorban megjelennek. Nemzetközi<br />
vizsgálatok alapján a fiúk teljesítménye matematikában és természettudományos tárgyakban<br />
felülmúlja a lányokét. A lányok pedig általánosságban jobban teljesítenek az olvasás és írás<br />
terén (Coley, 2001; Lietz, 2006; LoGerfo, Nichols, Chaplin 2006). Vizsgálatunkban, a fiúk a<br />
számolási alapkészségekben szignifikánsan jobb teljesítményt nyújtottak. Zenei képességvizsgálatunk<br />
alapján a zenei hallási képességek fejlettségének területén nincs számottevı különbség<br />
a fiúk és a lányok átlagai között, azonban vizsgálataink minden korosztályban azt<br />
jelzik, hogy a lányok esetében a zenei képességeik fejlettsége szorosabban kapcsolódik az<br />
elemi alapkészségek elsajátításához.<br />
A különbségeknek egy lehetséges magyarázatához figyelemre méltó adalékokkal szolgálnak<br />
a neurológiai kutatások eredményei. A neuroanatómiai kutatások az emberi agy nemekre<br />
jellemzı egyik különbségét a bal és a jobb féltekét egymással összekötı pályáknál állapították<br />
meg. A két agyféltekét összekötı kérgestest hátsó része a nıknél valamennyivel<br />
nagyobb (Kimura, 2002). Másrészt Allen és Gorski (1991) kimutatták, hogy egy ugyancsak<br />
fontos összekötı rostköteg (anterior commissure) keresztmetszete nıknél még akkor is nagyobb,<br />
ha a nıi agy kisebb méretét nem vesszük figyelembe. A nagyobb összekötı kötegek<br />
több idegrostot tartalmaznak, így a bal és a jobb agyfélteke között élénkebb az információáramlás.<br />
Továbbá a férfiaknál inkább kimutatható perceptuális aszimmetriák pl. a két fül,<br />
vagy a két látómezı esetében, szintén arra engednek következtetni, hogy a nıknél a két félteke<br />
mőködése nem válik szét olyan élesen, hatékonyabb az információáramlás. Gurian és<br />
Stevens összefoglalása szerint a corpus callosum mérete serdülıkorra átlagosan 25%-kal nagyobb<br />
a lányok esetében, továbbá a lányoknál általában erısebbek a temporális lebenyek kö-<br />
271