értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
zettségő részmintát alakítottunk ki. A legalacsonyabb átlagteljesítményt az alsó fokú végzettségő,<br />
legmagasabb teljesítményt pedig a felsıfokú iskolai végzettségő anyák gyermekei nyújtották.<br />
A variancia-analízis alapján mindhárom részminta átlagteljesítménye között szignifikáns<br />
különbség van. E különbségek megjelenésében nagy szerepet játszhat az otthoni környezet,<br />
a magasabb iskolai végzettségő szülık gyermekeit érı gazdagabb, esetleg tudatosabban is<br />
irányított zenei hatások. Ezek az eredmények az óvodai és iskolai zenei nevelés jelentıségére<br />
hívják fel a figyelmet.<br />
A zenei képességteszt feladatai közül – amelyek mind egy-egy zenei készséget, vagy<br />
önmagukban egy képességet képviselnek – legmagasabb átlageredményt a hangszínmegkülönböztetés<br />
képességét vizsgáló feladatban kaptuk; a második osztály teljesítménye<br />
ebben a feladatban 83%p. Ez az érték szinte megegyezik Turmezeyné és Balogh (2009) vizsgálatában<br />
a hasonló feladatban a második évfolyamon kapott értékkel. A dinamikahallás képességénél<br />
pedig a vizsgálatunkban kapott érték mindössze 3%p-tal magasabb Turmezeyné és<br />
Balogh vizsgálati eredményénél. Ez az egybeesés – a vizsgálatunkban alacsonyabb reliabilitás<br />
ellenére is – hitelesebbé teszi a két iskolai osztályban hangszín- és dinamikahallásra kapott eredményeinket.<br />
A hangszínhallást követı legmagasabb érték, 77%p a ritmusképletek megkülönböztetése<br />
feladatainak átlagteljesítménye második évfolyamon, amely szintén csaknem megegyezik<br />
Turmezeyné és Balogh vizsgálati eredményével (77,81). A tempó-megkülönböztetés átlagteljesítménye<br />
vizsgálatunkban szintén 77%p, amely érték magasabb az említett vizsgálat átlageredményénél.<br />
Erıs vizsgálatában a 10 és 14 évesek 75-80%-a oldotta meg hibátlanul a tempóváltozások<br />
felismerésének feladatait, tehát az átlagteljesítmény ebben a vizsgálatban szintén<br />
alacsonyabb az általunk kapott értéknél. A ritmusreprodukció átlaga szintén csaknem<br />
megegyezı a két vizsgálat második évfolyamos mintái alapján (saját: 47%p, Turmezeyné és<br />
Balogh: 44%p). Továbbá Turmezeyné és Balogh vizsgálati eredményeivel szinte megegyezı<br />
átlagteljesítményt kaptunk a hangközök hallás utáni megkülönböztetésének készségénél is<br />
(63%p, illetve 64%p). A dallam hallás utáni megkülönböztetés átlagteljesítménye azonban<br />
vizsgálatunkban 20%p-tal alacsonyabb a Turmezeyné és Balogh által közölt értéknél, valamint<br />
a hármashangzatok hallás utáni megkülönböztetésének átlagteljesítménye szintén alacsonyabb<br />
10%p-tal. A hallás utáni éneklés képességének eredményeit nehéz a két vizsgálat alapján öszszehasonlítani.<br />
Egyrészt a hallás utáni hangközéneklés Turmezeyné és Balogh vizsgálatában<br />
mindössze három itembıl állt, míg saját vizsgálatunkban valamennyi hangköz éneklését kértük;<br />
ennek alapján elképzelhetı, hogy a kapott átlagértékek alacsonyabbak. A dallaméneklés<br />
feladata is kétszer több és eltérı itemet tartalmazott vizsgálatunkban. Vizsgálatunk második<br />
évfolyamos mintája, illetve Turmezeyné és Balogh másodikos tanulók eredményeit is tartalmazó<br />
zenei képességvizsgálata eredményeinek összehasonlításakor nyilvánvaló nehézséget<br />
jelent, hogy ugyanazon zenei készségek vizsgálata a legtöbb esetben eltérı tartalommal és<br />
itemszámmal történt. A harmadik rendelkezésünkre álló, azonban már tízéves tanulókra vonatkozó<br />
vizsgálat eredményei e téren Erıs (1993) szintén a hangközhallás magasabb fejlettségét<br />
erısítik meg a dallamhallással szemben.<br />
A két – azonos korosztályt is tartalmazó – vizsgálat eredményeit összegezve ugyanakkor<br />
a második évfolyamosok mindkét vizsgálatban több esetben hasonló – csaknem azonos – átlageredményt<br />
értek el. Ilyenek a hangszín- és dinamika-megkülönböztetés, ritmusképletek<br />
megkülönböztetése, ritmusreprodukció teljesítménye, valamint a hangközök hallás utáni<br />
megkülönböztetése. A két vizsgálat második évfolyamra vonatkozó fontos eltérései, az összehasonlítás<br />
nehézségeit hangsúlyozva, a dallam- és hangközéneklés, illetve a dallam- és hangközhallás<br />
fejlettségének – a vizsgálatok által kimutatott – ellenkezı tendenciái.<br />
264