értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ködı szintjét beszédhang-felismerésnek nevezzük. A beszédhang-kiemelés (fonológiai tudatosság,<br />
explicit, szándékos beszédhang-felismerés) a szótagolást, a szó eleji és végi hangok<br />
felismerését és hangoztatását, a beszédhanghallást és a beszédhangot jelölı bető egyeztetését<br />
jelenti (Nagy, 2006a).<br />
A beszédhangok különbözı hangkörnyezetben való észlelése, illetve tulajdonságai (komponensei)<br />
alapján történı elkülönítése a beszédhanghallás segítségével válik lehetıvé. A szófelismerés<br />
eredményességéhez és a beszédhez nem szükséges az egyes fonémák önálló felismerése,<br />
ezzel szemben a beszédhangok elkülönítésének elsajátításához tanításra van szükség<br />
(Nagy, 2006a). A beszédhangok megkülönböztetése tulajdonságaik alapján történik, az akusztikus<br />
jeleket elemezzük, alkotóelemeire bontjuk, azonosságokat és különbözıségeket állapítunk<br />
meg. Megkülönböztetésük jellemzıi jegyei: a képzés helye (a beszédszervek helyzete), a<br />
zöngésség (a hangszalagok rezgése, illetve nem rezgése), idıtartam (rövid vagy hosszú), és a<br />
hangok képzési módja (a beszédszervek közremőködése). A beszédhanghallás fontos összetevıje<br />
a hangkihallás is, a beszédhangok különbözı hangkörnyezetben történı észlelése (Fazekasné,<br />
2000b). A beszédhanghallás készség fejlıdésének ideje nagyrészt az óvodáskorra esik.<br />
Az optimális elsajátítás azonban nem minden gyermeknél történik meg. Ismert, hogy Magyarországon<br />
az elsı osztályt kezdı gyermekek több mint fele kialakulatlan beszédhanghallási<br />
készséggel kezd olvasni és írni tanulni (Fazekasné, 2004, 2006). A vizsgálatok alapján a<br />
tanulók négy százalékánál még a harmadik osztályban sem alakul ki az optimálisan fejlett<br />
beszédhanghallás. Ezekben az esetekben már tanulási zavar, veszélyeztetettség feltételezhetı.<br />
A beszédhanghallás készség részletes elemzésére a 4.1.5. fejezetben „A beszédhanghallás<br />
és fonológiai tudatosság szerepe az olvasás elsajátításában” címmel visszatérünk. A<br />
téma további, zenei összefüggéseivel foglalkozó szakirodalmának ismertetésére pedig a 4.1.6.<br />
fejezetben „A zenei hangmagasság-megkülönböztetés, fonológiai tudatosság és az olvasás<br />
kapcsolatát feltáró empirikus kutatások” címmel kerül sor.<br />
1.3.3. Relációszókincs<br />
A nyelvek alapját néhány száz reláció, a relációszókincs képezi. Ezek a szavak dolgok, tulajdonságok,<br />
folyamatok (történések, események, cselekvések) közötti viszonyokat, relációkat<br />
fejeznek ki (Nagy, 2004e). A magyar nyelvben a ragoknak és igekötıknek is ilyen szerepük<br />
van. A relációszókincs elsajátításának országos átlaga 82 %p, amely érték azt jelzi, hogy az<br />
iskolába lépı gyermekek egy része számára még nehézséget okoz bizonyos relációk pontos<br />
értelmezése. Az egyes összetevık fejlıdésének vizsgálata alapján az iskolába lépık és az elsı<br />
két évfolyamra járók jelentıs hányada különösen az idıt kifejezı és a mennyiségi relációszókincs<br />
esetében súlyos problémákkal szembesül. Ezek a gyermekek nem mindig értik pontosan<br />
a tanítónı, illetve a társaik beszédét, hátránnyal indulnak már az iskolai tanulás kezdetén. A<br />
relációszókincs elsajátítási folyamatának különbségei feltételezhetıen egyrészt a lassúbb<br />
érésnek, másrészt környezeti hatásoknak, a nyelvi közeg intenzitásának a következményei.<br />
Nagy József a nyelvi közeg fejlesztı hatásával kapcsolatosan a rendszeres mesemondás jelentıségére<br />
hívja fel a figyelmet. Korábbi kutatásai alapján azok az azonos korú gyermekek,<br />
akiknek nem szoktak rendszeresen mesét olvasni, tudásukat, és magatartásukat tekintve, beleértve<br />
az anyanyelvi készséget is, egyaránt másfél évvel fejletlenebbek voltak, mint azok a<br />
társaik, akiknek naponta mesélnek (Nagy, 2004e).<br />
1.3.4. Elemi számolási készség<br />
Az elemi számolási készség optimális elsajátítása, begyakorlása elengedhetetlen az eredményes<br />
iskolai matematikatanuláshoz. Elemi számolási készség alatt a százas számkörbeli szám-<br />
26