értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
85. táblázat. A zenei hallási képességek szülıi iskolázottság szerinti és korosztályonkénti fejlettsége<br />
(%p), ANOVA<br />
Összetevık<br />
Alapfokú végzettség<br />
Középfokú<br />
végzettség<br />
212<br />
Felsıfokú<br />
végzettség<br />
Átlag Szórás Átlag Szórás Átlag Szórás<br />
Levene p F p<br />
Középsı<br />
csoport<br />
Dallamhallás 33 15 33 14 37 18 3,42 0,04 0,97 n.s.<br />
Harmóniahallás 42 26 40 23 39 24 0,60 0,55 0,30 n.s.<br />
Ritmushallás 31 22 32 22 38 25 2,08 0,13 1,73 n.s.<br />
Hangszínhallás 53 28 68 28 65 25 0,81 0,45 4,98 0,01<br />
Implicit szint 46 19 48 19 46 17 0,50 n.s. 0,16 n.s.<br />
Explicit szint 16 18 19 20 28 24 3,35 0,04. 5,23 0,01<br />
ZHK 36 13 38 13 40 16 0,85 n.s. 1,38 n.s.<br />
Nagycsoport<br />
Dallamhallás 34 16 44 19 48 17 0,44 n.s. 8,12 0,001<br />
Harmóniahallás 34 23 38 25 38 21 0,93 n.s. 0,54 n.s.<br />
Ritmushallás 36 23 46 21 52 21 0,34 n.s. 6,46 0,001<br />
Hangszínhallás 65 28 68 24 75 24 0,79 n.s. 1,66 n.s.<br />
Implicit szint 44 20 49 17 52 14 3,91 0,02 2,04 n.s.<br />
Explicit szint 23 20 39 29 44 28 5,95 0,001 7,81 0,001<br />
ZHK 37 15 45 14 49 12 0,53 n.s. 8,40 0,001<br />
A továbbiakban a zenei hallási képességek és az elemi alapkészségek összefüggéseinek<br />
szociális háttér szerinti összefüggéseit regresszió-analízissel vizsgáltuk. A 86. táblázat a zenei<br />
hallás képességeinek regresszió-analízisét mutatja a DIFER-indexszel, mint függı változóval<br />
az anya iskolázottsága szerint középsı és nagycsoportban. A táblázatban korcsoportonként az<br />
rβ (%) értékeket tüntettük fel, továbbá a teljes mintára kapott megmagyarázott variancia értékét.<br />
Hipotézisünkkel összhangban a zenei hallási képességek legnagyobb hozzájárulása az<br />
elemi alapkészségek összevont mutatójához az alapfokú végzettséggel rendelkezı anyák<br />
gyermekeinél mutatható ki. Az alapfokú végzettségő anyák gyermekei esetében a zenei hallás<br />
négy vizsgált képessége által megmagyarázott variancia középsı csoportban 28, nagycsoportban<br />
pedig 35%. A DIFER-index mutatójának egyéni eltéréseiért tehát a zenei képességek fejlettsége<br />
középsı csoportban 28%-ban, nagycsoportban pedig már 35%-ban tehetık felelıssé.<br />
A zenei képességek növekvı jelentıségére mutat rá az a tény is, hogy amíg középsı csoportban<br />
a dallamhallás, nagycsoportban pedig már három zenei képesség, a harmónia-, ritmus- és<br />
a hangszínhallás szignifikáns hozzájárulása is kimutatható. Az alacsony iskolázottságú szülık<br />
gyermekei számára a zenei nevelés, a zenei képességek fejlesztése által nyújtott segítség lehetısége<br />
mutatkozik meg abban is, hogy középsı csoportban az alapfokú végzettségő anyák<br />
gyermekeinél a DIFER-index teljesítményében megmagyarázott variancia éppen a kétszerese<br />
a teljes minta esetében megmagyarázott hatásnak, amely 14%. Szintén a zenei fejlesztés jelentıségét<br />
támasztja alá, hogy alapfokú szülıi háttér esetében a kimutatott hatás több mint kilencszerese<br />
ebben az életkorban a felsıfokú iskolai végzettségő szülık gyermekeinél kimutatott,<br />
a zenei hallási képességek – mindössze 3% – hozzájárulásnak (86. táblázat).<br />
A középfokú végzettségő anyák gyermekeinél a zenei hallás képességeinek hozzájárulása<br />
a DIFER-index mutatójához jelentısen alacsonyabb, középsı csoportban 17%, nagycsoportban<br />
pedig mindössze 13%. A felsıfokú végzettségő szülık gyermekeinél mutatható ki a<br />
zenei képességeknek az elemi alapkészségek fejlettségéhez való legkisebb hozzájárulása. Kö-