értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
60. táblázat. A zenei hallás képességeinek fejlettsége a szülıi iskolázottság szerint (%p),<br />
ANOVA<br />
Szülıi<br />
iskolázottság<br />
Alapfokú végzettség<br />
Középfokú<br />
végzettség<br />
Felsıfokú végzettség<br />
Átlag Szórás Levene p F p<br />
49 13<br />
53 13<br />
57 15<br />
2,12 n.s. 16,56 0,001<br />
7.7. A zenei hallási képességek implicit és explicit szintjének fejlıdésvizsgálata<br />
Zenei képességtesztünk feladatait – amely feladatok mindegyike egy-egy zenei készséget,<br />
vagy önmagában egy zenei képességet képvisel – két szempontrendszer szerint csoportosítottuk.<br />
Ahogyan azt zenei képességtesztünk bemutatásakor ismertettük, zenei képességvizsgálatunk<br />
Erıs (1993) modelljén alapul. Mintánk életkori sajátosságaiból adódóan a zenei képességeket<br />
a kommunikáció síkjai szerinti megközelítésben, a zenei hallás képességeit vizsgáltuk.<br />
A zenei hallás képességei szerinti rendszerezés alapján kapott vizsgálati eredményeket a<br />
7.1.-tıl a 7.6. fejezetig terjedıen ismertettük. Turmezeyné, Máth és Balogh (2005) longitudinális<br />
vizsgálatában megkülönbözteti a hallás utáni diszkrimináció, illetve a hallás utáni reprodukció<br />
szintjeit. A zenei képességtesztünket kialakító alacsony elemszámú mintán történı<br />
elızetes vizsgálatok alapján szintén azt tapasztaltuk, hogy a zenei hallás képességeit vizsgáló<br />
feladatok a hallás utáni megkülönböztetés, valamint a hallás utáni reprodukció feladatai mentén<br />
elkülönülnek. Ezért végleges zenei képességtesztünk kialakításakor e másik rendszer mentén<br />
is csoportosítottuk a teszt feladatait. Megkülönböztettük a zenei hallás implicit (hallás utáni<br />
megkülönböztetés) és explicit (hallás utáni reprodukció) szintjeit. A zenei hallás implicit<br />
szintje a különbözı zenei mintázatok felismeréséhez, megkülönböztetéséhez kapcsolódik, az<br />
explicit szint pedig a zenei hallásnak az a szintje, amelynek során nemcsak a felismerés, hanem<br />
a hallott zenei mintázatok reprodukciója is szükséges. A következıkben e két terület szerint<br />
vizsgáljuk meg a zenei hallási képességek fejlıdésének jellemzıit.<br />
A zenei képességteszt nyolc feladata a hallás utáni megkülönböztetéshez kapcsolódik,<br />
három feladat pedig a hallás utáni reprodukció, a hallás utáni éneklés és ritmustapsolás fejlettségének<br />
vizsgálatára irányult. A továbbiakban a hallás utáni megkülönböztetéshez kapcsolódó<br />
készség- és képességegyüttest a zenei hallás implicit szintjének, a hallás utáni reprodukcióhoz<br />
kapcsolódó készségeket pedig explicit szintnek nevezzük. A zenei hallást alkotó képességek<br />
és készségek együttesét zenei hallási képességeknek nevezzük.<br />
Az elemzés során idınként fontos annak hangsúlyozása, hogy kifejezetten a zenei hallás<br />
képességeirıl beszélünk, máskor pedig annak a hangsúlyozása, hogy a zenei hallás készség-<br />
és képesség-összetevıirıl. Ezért, ilyenkor ezeket a kifejezéseket használjuk.<br />
A zenei hallási képességek átlagos fejlettségi mutatója – a zenei képességteszt összes<br />
feladata, a feladatok által vizsgált összes zenei készség és képesség – alapján adódó %p-ban<br />
kifejezett fejlettségi mutatót, átlageredményt jeleníti meg. A zenei hallási képességek fejlettségi<br />
mutatójának, átlageredményének rövidítéseként a továbbiakban, táblázatokban a „ZHK”<br />
kifejezést fogjuk használni. A következıkben a zenei hallás implicit és explicit szintjének,<br />
valamint a zenei hallási képességek átlagos fejlettségi mutatójának korosztályonkénti fejlıdését<br />
tekintjük át.<br />
181